Фейки українських Телеграм-каналів: від механізмів поширення дезінформації до способів боротьби з явищем - Мацях, Юлія Юріївна; Matsiakh, Yuliia Yuriivna (Національний університет "Львівська політехніка", 2024)
Сучасний інформаційний простір характеризується надзвичайно швидким обміном даними, який відбувається завдяки розвитку цифрових комунікаційних технологій та популярності соціальних мереж. В умовах військових конфліктів і глобальних криз це створює нові виклики для держав, суспільства та окремих користувачів. Одним із найяскравіших прикладів таких викликів є поширення дезінформації та фейкових новин (так званих «фейків») через Телеграм-канали. Запропонована курсова робота присвячена глибокому аналізу того, як саме фейки потрапляють в український сегмент Телеграма, чому вони успішно маніпулюють думкою значної частини авдиторії та які інструменти можна застосовувати задля протидії цьому явищу. У роботі розглядаються найпопулярніші Телеграм-канали, що функціонують в українському середовищі й мають мільйонні аудиторії: «Телеграмна служба новин – Україна», «Труха», «Украина.ру» та інші. Автори детально описують специфіку їхнього контенту, структуру та методи приваблення авдиторії. Значну увагу приділено способам, якими ці канали поширюють неправдиву інформацію, свідомо або несвідомо сприяють появі панічних настроїв або формуванню викривлених уявлень про воєнну та політичну ситуацію в Україні. Дослідження базується на міждисциплінарному підході, що поєднує інструменти контент-аналізу, соціальної психології, журналістикознавства й теорії інформаційних війн. Такий комплексний методологічний апарат надає змогу з’ясувати не лише формальні ознаки фейків (мовні, стилістичні, 5 візуальні), а й їхній вплив на емоційний стан та поведінкові реакції реципієнтів, які стали мішенню дезінформаційних кампаній. Актуальність теми. На тлі російсько-української війни та загострення безпекової ситуації в регіоні проблема виявлення та нейтралізації фейкових новин набуває критичного значення. Після 2014 року відзначається суттєве зростання кількості інформаційних атак на Україну, в яких дезінформація виступає одним із ключових інструментів гібридної війни. З початком повномасштабної агресії у 2022 році обсяги та швидкість поширення неправдивих відомостей збільшилися у рази, а Телеграм став одним із найпопулярніших каналів для миттєвого розповсюдження меседжів різного характеру. Мета полягає у тому, щоб на базі систематичного вивчення контенту низки популярних Телеграм-каналів виявити закономірності продукування фейкових новин, описати методи та інструменти дезінформаційних кампаній, а також розробити низку рекомендацій, які можуть бути використані для підвищення рівня інформаційної безпеки в Україні. Для досягнення цієї мети було визначено такі завдання: Окреслити історико-правові та функціональні особливості месенджера Телеграм, включно з його засновниками, принципом шифрування та роллю в сучасному цифровому суспільстві. Провести детальний контент-аналіз каналу «Телеграмна служба новин– Україна», «Труха», «Украина.ру» та ще декількох схожих ресурсів з великими аудиторіями, аби виявити найпоширеніші види фейкових новин. Дослідити вплив фейків на поведінку і психологічний стан користувачів, беручи до уваги фактори емоційного залякування, створення панічних настроїв та маніпуляцій громадською думкою. Проаналізувати механізми «прокачування» фейків через боти, перехресне поширення контенту, анонімні канали і «мережевий ефект», коли одна неправдива звістка тиражується багатьма ресурсами без перевірки джерел. 6 Об’єкт дослідження – процес функціонування масових комунікацій у межах Телеграм-спільноти, де будь-який користувач може стати одночасно виробником та споживачем контенту. Предмет дослідження – закономірності створення, поширення та споживання фейкових новин у Телеграм-каналах, а також стратегічні та тактичні заходи для протидії дезінформації на рівні суспільства й державних інституцій. Проведене дослідження підтвердило гіпотезу, що Telegram-канали в сучасних умовах виступають одним із ключових носіїв фейків, які особливо небезпечні під час військових конфліктів. Наявність значної кількості анонімних ресурсів, відсутність контрольних механізмів модерації та висока швидкість поширення повідомлень утруднюють перевірку інформації та підвищують ймовірність формування дезорієнтації серед населення. Аналіз доводить, що фейки застосовують типові маніпулятивні прийоми: емоційну лексику, посилання на неназвані джерела, вирвані з контексту цитати, старі фото та відео в новій інтерпретації.контент-аналіз, інформаційна безпека, медіаграмотність, StopFake, фактчекінг, російсько-українська війна.

The modern information environment is marked by an extraordinarily rapid exchange of data, facilitated by the development of digital communication technologies and the growing popularity of social media platforms. In the context of military conflicts and global crises, this dynamic creates new challenges for states, societies, and individual users. One of the most striking manifestations of these challenges is the dissemination of disinformation and fake news (commonly referred to as «fakes») through Telegram channels [1; 2]. This course paper presents an in-depth analysis of how fake content enters the Ukrainian segment of Telegram, why it successfully manipulates the opinions of large portions of the audience, and which tools can be used to counter this phenomenon. The paper examines the most popular Telegram channels operating in the Ukrainian information space and attracting millions of followers, including «Telegram News Service – Ukraine» «Trukha» «Ukraina.ru» and others [1]. The authors provide a detailed description of these channels’ content specifics, structural characteristics, and audience engagement strategies. Significant attention is devoted to the methods through which these channels spread false information and either consciously or unconsciously contribute to the emergence of panic and distorted perceptions of the war and political realities in Ukraine [3]. The study employs an interdisciplinary approach combining tools from content analysis, social psychology, journalism studies, and the theory of information warfare [3; 4]. This complex methodological framework allows for the identification not only of the formal markers of fake news (linguistic, stylistic, 8 visual) but also of their influence on the emotional state and behavioral responses of recipients targeted by disinformation campaigns. Relevance of the topic. In light of the ongoing Russian-Ukrainian war and the deteriorating security situation in the region, the problem of identifying and neutralizing fake news has gained critical importance [3; 4]. Since 2014, Ukraine has experienced a marked increase in information attacks, in which disinformation serves as a key instrument of hybrid warfare. With the onset of full-scale aggression in 2022, the volume and speed of false information dissemination have multiplied, and Telegram has become one of the most popular platforms for the instantaneous spread of various messages [1; 2]. The aim of this study is to identify patterns in the production of fake news on Telegram based on a systematic content analysis of several popular channels, to describe the methods and tools of disinformation campaigns, and to develop a set of recommendations that can be applied to enhance information security in Ukraine [3]. To achieve this goal, the following objectives were set: ? To outline the historical, legal, and functional features of the Telegram messenger, including its founders, encryption principles, and role in the contemporary digital society. ? To conduct a detailed content analysis of such channels as «Telegram News Service – Ukraine», «Trukha», «Ukraina.ru» and other large-scale resources to identify the most common types of fake news [1]. ? To examine the impact of fake content on user behavior and psychological state, considering factors such as emotional intimidation, panic-mongering, and manipulation of public opinion [4]. ? To analyze the mechanisms for «boosting» fake content through bots, cross-posting, anonymous channels, and the «network effect» where one false report is replicated by numerous sources without verification [1; 2]. 9 Object of the study: the functioning of mass communications within the Telegram ecosystem, where any user can simultaneously be a content producer and consumer. Subject of the study: the patterns of creation, dissemination, and consumption of fake news on Telegram, as well as strategic and tactical measures to counter disinformation at both societal and governmental levels. The research confirmed the hypothesis that Telegram channels are among the primary carriers of fake content under modern conditions, posing a heightened danger during wartime [3; 4]. The prevalence of anonymous resources, lack of moderation mechanisms, and high speed of message transmission complicate information verification and increase the likelihood of mass disorientation. The analysis shows that fake news typically employs manipulative techniques such as emotional vocabulary, anonymous sources, out-of-context quotes, and repurposed images or videos [2].
Fake news in Ukrainian Telegram channels: from mechanisms of disinformation dissemination to ways of combating the phenomenon
Keywords: 6.061.00.00; фейки; Телеграм-канали; дезінформація; маніпуляція; fake news; Telegram channels; disinformation; manipulation; content analysis; information security; media literacy; StopFake; fact-checking; Russia-Ukraine war. Keywords: fake news; Telegram channels; disinformation; manipulation; content analysis; information security; media literacy; StopFake; fact-checking; Russia-Ukraine war