Литолого-петрофизические и нефтеотдающие свойства пород-коллекторов пакерортского горизонта и дейменаской серии Балтийской нефтеносной области - Нестеренко, Н. Ю.; Клейнас, А.; Вихоть, Ю. М.; Боднарчук, А. П.; Иванов, В. В.; Гаврилец, Л. В. (Видавництво Львівської політехніки, 2011)
Согласно результатам литолого-петрографических исследований породы-коллекторы, вскрытые скважинами Лижяй-1 (2129,7 м), Вежайчяй-11 (2046,8 м), образовались в прибрежно-морских условиях, а вскрытые скважиной Лижяй-1 (2127,6 м) – в условиях морского шельфа. Матрица пород характеризуется довольно высокими фильтрационно-емкостными свойствами: проницаемость (с учётом эффекта Клинкенберга) изменяется от 0,1×10-15 м2 до 80,1×10-15 м2, открытая пористость – от 4,1 до 13,3 %. Экспериментально установлено, что по отношению к объему эффективных пор, в зависимости от проницаемости пород, структура нефтенасыщенности выглядит следующим образом: свободноподвижная нефть – 34–67 %, пленочная нефть – 30–41 %, адсорбированная нефть – 2–30 %. Коэффициенты вытеснения нефти водой за безводный период составляют 0,34–0,67, а максимально возможные (с внедрением вторичных методов повышения нефтеотдачи) при заводнении – 0,46–0,77. За результатами літолого-петрографічних досліджень породи-колектори, розкриті свердловинами Ліжяй-1 (2129,7 м), Вежайчяй-11 (2046,8 м), утворились у прибережно-морських умовах, а розкриті свердловиною Ліжяй-1 (2127,6 м) – в умовах морського шельфу. Матриця порід характеризується доволі високими фільтраційно-ємнісними властивостями: проникність (з урахуванням ефекту Клінкенберга) змінюється від 0,1×10-15 м2 до 80,1×10-15 м2, відкрита пористість – від 4,1 до 13,3 %. Експериментально встановлено, що стосовно об’єму ефективних пор, залежно від проникності порід, структура нафтонасичення виглядає так: вільнорухома нафта – 34–67 %, плівкова нафта – 30–41 %, адсорбована нафта – 2–30 %. Коефіцієнт витіснення нафти водою за безводний період становить 0,34–0,67, а максимально можливий (після впровадження вторинних методів підвищення нафтовилучення) після заводнення – 0,46–0,77. According to the results of litho-petrographic investigations the rock reservoirs discovered by Lyzhiay-1 (2129 m), Vezhaiciay-11 (2046,8 m ) boreholes were formed under the coastal-marine conditions, and discovered by the Lyzhiay-1 (2127,6 m) borehole they were formed under the sea shelf conditions. Matrix of the rocks is characterized by high reservoir properties: permeability (taking into consideration the Klinkenberg effect) changes from 0,1×10-15 м2 to 80,1×10-15 м2 and open porosity changes from 4,1 to 13,3 %. The experiment has shown that in relation to the volume of effective pores and depending on the level of rock permeability, the structure of oil saturation is the following: free oil – 34–67 %, film oil – 30–41 %, absorbed oil – 2–30 %. The coefficient of water-oil displacement during waterless period is 0,34–0,67 and the maximum coefficient with the usage of secondary oil recovery enhancement methods during watering is 0,46-0,77.
Літолого-петрофізичні і нафтовіддавальні властивості порід-колекторів пакерортського горизонту і дейменаської серії Балтійської нафтоносної області
Lithologic, petrophysical and oil recovery properties of reservoir rocks in pakerort horizon and deymenask series of the Baltic Sea oil area
Keywords: порода-коллектор; открытая, эффективная и динамическая пористости; структура нефтенасыщенности; коэффициенты вытеснения нефти; порода-колектор; відкрита, ефективна та динамічна пористості; структура нафтонасичення; коефіцієнт витіснення нафти; reservoir-rock; open; effective and dynamic porosity; oil saturation structure