Журналістська неупередженість: як писати про релігійні спільноти - Тхоржевська, Тетяна; Овсієнко, Станіслав; Tkhorzhevska, Tatiana; Ovsiienko, Stanislav (Видавництво Львівської політехніки, 2024)
Існуючі журналістські стандарти покликані, у тому числі, запобігати конфліктам у межах суспільства. Зокрема, це стосується стандарту балансу думок, точок зору, який передбачає необхідність «надати слово всім сторонам конфлікту та відобразити їхні позиції, водночас сам журналіст має бути максимально неупередженим». Конкретизуючи цей стандарт, фахівці радять для уникнення фальшивого балансу консультуватися з професійними експертами і взагалі відмовитися від написання матеріалу у разі браку інформації. Стандарт відокремлення фактів від коментарів також покликаний донести максимально неупереджену інформацію, де позиція самого журналіста, якщо вона є, подається окремо від поданої інформації. Проте журналіст сам є людиною і частиною тої культури сприйняття навколишнього світу, яка існує у певному суспільстві. Наслідком вищезазначеного є, на наш погляд, те, що журналіст не усвідомлює наявність власних упереджень, а, отже, йому досить важко їх уникати. Упередження стосовно протестантських релігійних спільнот має глибоке історичне коріння. Зокрема, в російській імперії протестантам заборонялася місіонерська діяльність стосовно православного населення. Як в імперські часи, так і в радянські актуальною була «боротьба з сектами», під якими зазвичай розумілися будь-які відхилення від панівної релігії/ідеології. Радянська влада додала до цього активну антирелігійну пропаганду за допомогою кінематографа. Яскравим прикладом такої пропаганди є, зокрема, стрічка «Хмари над Борськом», де протестантів-п’ятидесятників представлено у вигляді групи, що приносить людські жертви. Проведені польові дослідження доводять усталеність подібних уявлень. Зокрема, серед православних розповсюдженою є думка щодо «біснування» п’ятидесятників, незнання конфесійної належності протестантів («мабуть, не християни») і навіть уявлення про людські жертвопринесення. Питання, які порушено у цій розвідці, стосуються, по-перше, наявності/відсутності ектраполяції подібних уявлень на окремі журналістські матеріали, присвячені чутливій релігійній тематиці. По-друге, ми намагаємося з’ясувати, у який спосіб можна створити неупереджений журналістський матеріал на релігійну тематику. З цією метою проведено аналіз матеріалу на дотримання журналістських стандартів та інтерв’ю з журналісткою – авторкою матеріалу.

Existing journalistic standards are designed to prevent conflicts within society. In particular, this concerns the standard of balance of opinions, points of view, which implies the need to «give the floor to all parties to the conflict and reflect their positions, while the journalist himself must be as impartial as possible». Specifying of this standard, experts advise to avoid a false balance to consult with professional experts and to refuse altogether from writing material in case of lack of information. The standard of separation of facts from comments is also designed to convey the most unbiased information, where the position of the journalist himself, if any, is presented separately from the information presented. However, the journalist is a part of this culture of perception of the world that exists in this society. the consequence of the above is, in our opinion, that the journalist is not aware of the presence of his own prejudices, and therefore it is quite difficult for him to avoid them. Prejudice against Protestant religious communities has deep historical roots. Thus, in the Russian Empire, Protestants were forbidden to carry out missionary activities in relation to the Orthodox population. Both in imperial times and in Soviet times, the «struggle against sects» was relevant, which usually meant any deviations from the dominant religion/ideology. The Soviet authorities added to this active anti-religious propaganda with the help of cinematography. A vivid example of such propaganda is, in particular, the tape «Clouds over Borsk», where Pentecostal Protestants are presented as a group that makes human sacrifices. Conducted field studies prove the stability of such ideas. Thus, among the Orthodox, there is a widespread opinion about the «exorcism» of Pentecostals, not knowing the denominational affiliation of Protestants («probably not Christians») and even ideas about human sacrifices. The questions raised in this investigation relate, firstly, to the presence/absence of extrapolation of similar ideas to individual journalistic materials devoted to sensitive religious topics. Secondly, we are trying to find out in what way it is possible to create unbiased journalistic material on religious topics. For this purpose, an analysis of the material for compliance with journalistic standards and an interview with the journalist – the author of the material, were conducted.
Journalism impartiality: how to write about religious communities
Keywords: журналістські стандарти; упередженість; стереотипи; культурна норма; протестантські громади; усвідомлення упереджень; journalistic standards; bias; stereotypes; cultural norms; Protestant communities. awareness of prejudices; 316