Preferencje polityczne mieszkańcow Galicji Zachodniej w wyborach parlamentarnychw Polsce wobec podziału postkomunistycznego - Лопата, Мар’ян; Łopata, Marian; Łopata, Marian (Lviv Politechnic Publishing House, 2018)
Вивчено політичні преференції мешканців історичної Західної Галичини, яка розташована в Польщі та складається переважно з двох воєводств – Малопольського та Підкарпатського. Головними обмеженням, яке детермінувало вибори в Польщі, постсоціалістичних та пострадянських країнах був посткомуністичний поділ. Цей посткомуністичний поділ базувався на поділі між партіями, які походять з комуністичного режиму, і тих, котрі походять з колишньої опозиції до комуністичного режиму. Розглянуто значення Галичини та її характеристик як регіону. Автор показав результати парламентських виборів, де виборці Західної Галичини віддавали перевагу правим партіям та партіям, які походять з “Солідарності”. Основними причинами такої підтримки політичних партій, що походять з табору колишньої “Солідарності”, є: високий рівень релігійності мешканців та сильний вплив Католицької Церкви, традиційне та індивідуальне сільське господарство, низький рівень урбанізації, традиції антикомуністичного опору, традиції народного руху, належність території до Австро-Угорській монархії, сильна регіональна ідентифікація. Виборці на територіях колишньої Західної Галичини до парламентських виборів 2005 року притримувалися і голосували за партії, враховуючи посткомуністичний/антикомуністичний поділ. Цьому сприяла конкуренція на осі СЛД – фракції, які походять з “Солідарності”, особливо якщо останні об’єднувалися. У 2001 році цей розподіл починає зникати, і це пов’язано, по-перше, з розпадом АВС та розколом у СЛД, та появою нових учасників на політичній сцені. А по-друге, з появою нового політичного порядку денного та нових викликів. Тим не менше, посткомуністичний поділ проіснував у зміненій формі, тому що ставлення до цього поділу стало важливим історичним питанням для політичної партії “Право і Справедливість”, яка переважно домінує у політичному спектрі Польщі. Західна Галичина залишалася регіоном фракцій, які походять з “Солідарності”, тобто переважно правих сил, хоча посткомуністична партія перемогла на парламентських виборах у 1993 та 2001 роках у всій Польщі.

The article is dedicated to the study of political preferences of the citizens of historicalWest Galicia that is in Poland and which consists mainly of two regions – Lesser Poland and Subcarpathian Voivodeships. The main constraint that determined the elections in Poland and other post-socialist, post-soviet countries was the Post-Communist cleavage. These Post-communist cleavage based on the divide between the parties originating from the communist regime, and those with roots in the former opposition to these communist parties. The meaning of “Galicia” and its peculiarities as a region were examined. The author showed that in the results of the parliamentary elections in West Galicia prevailed rightwing and Post-Solidarity political parties. The main premises of such support for Post-Solidarity parties were: the high level of religiousness of local population, the strong influence of the Catholic Church, traditional and individual agriculture, the low level of urbanization, traditions of anti-communist resistance, the tradition of the people's movement, belonging to the Austro-Hungarian Empire, very strong regional identification. Voters in the areas of former West Galicia voted for the parties of their side of post-communist/non-communist division till elections in 2005. This was facilitated by the rivalry on the axis SLD - Post-Solidarity groups, especially if the latter were more united. In 2001, this division begins to disappear and is associated, firstly, with the breakdown of AWS and the division in the SLD, and the entry of new actors on the political scene of Poland. Secondly, new political issues and new challenges emerged. Nevertheless, the post-communist division survived in a changed form, because it became a matter of the historical policy of the political party Law and Justice, which is currently a dominant party in the political spectrum of Poland. West Galicia remained a region of Post- Solidarity forces, and mostly right-wing, however, the post-communist party SLD won the parliamentary elections in 1993 and in 2001 throughout Poland.

Artykuł poświęcony jest badaniom preferencji politycznych mieszkańców historycznej Zachodniej Galicji, która znajduje się w Polsce i składa się głównie z dwóch województw-małopolskiego i podkarpackiego. Głównym ograniczeniem decydującym o głosowaniu w Polsce i innych krajach postsocjalistycznych oraz postsowieckich był podział postkomunistyczny. Ten podział postkomunistyczny opierał się na podziale między partiami wywodzącymi się z reżimu komunistycznego a tymi, które mają korzenie w dawnej opozycji do reżimu komunistycznego. Zbadano znaczenie “Galicji” i jej cechy jako regionu. Autor pokazał wyniki wyborów parlamentarnych, ponieważ wyborcy Zachodniej Galicji preferowali bardziej partie prawicowe i postsolidarnościowe. Do głównych przesłanek takiego poparcia dla partii politycznych wywodzących się z obozu postsolidarnościowego to: wysoki poziom religijności mieszkańców i silne wpływy Kościoła katolickiego, tradycyjne i indywidualne rolnictwo, niski poziom urbanizacji, tradycje antykomunistycznego oporu, tradycja ruchu ludowego, przynależność terenów do monarchii austrowęgierskiej, silną identyfikację regionalną. Wyborcy na terenach byłej Galicji Zachodniej trzymali się do wyborów 2005 roku swej strony podziału postkomunistycznego/niekomunistycznego. Sprzyjała temu rywalizacja rozgrywająca na osi SLD – ugrupowania postsolidarnościowe, zwłaszcza jeśli te ostatnie były bardziej zjednoczone. W 2001 r. ten podział zaczyna zanikać i wiąże się to, po pierwsze z rozpadem AWS i podziałem w SLD oraz ze wkroczeniem na scenę polityczną nowych aktorów. A po drugie, z pojawieniem się nowych kwestii politycznych i nowych wyzwań. Mimo to, postkomunistyczny podział przetrwał w zmienionej formie, bo stał się kwestią rozliczenia z przeszłością dla dominującej obecnie w spektrum politycznym Polski partii Prawo i Sprawiedliwość. Galicja Zachodnia pozostała regionem sil postsolidarnościowych, czyli przeważnie prawicowych, chociaż jednak partia postkomunistyczna zwyciężyła w wyborach parlamentarnych w 1993 i w wyborach 2001 w całej Polsce.
Посткомуністичний поділ у політичних преференціях мешканців Західної Галичини на парламентських виборах у Польщі
Political preferences of citizens of West Galicia on parliamentary elections in Poland towards the post-communist cleavage
Keywords: посткомуністичний поділ; політичні партії; республіка Польща; посткомуністичні партії; парламентські вибори; Post-communist cleavage; political parties; Republic of Poland; post-communist parties; parliamentary elections; podział postkomunistyczny; partie polityczne; Rzeczpospolita Polska; partie postkomunistyczne; wybory parlamentarne; 324