Browsing by Author "Puyda, V."
Now showing 1 - 6 of 6
- Results Per Page
- Sort Options
Item Дослідження методу гістограм напрямлених градієнтів для ідентифікації транспортних засобів(Видавництво Львівської політехніки, 2019-03-01) Пуйда, В. Я.; Шургот, С. В.; Puyda, V.; Shurhot, S.; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityТеоретичні основи, методи та алгоритми розпізнавання візуальних об’єктів починають розробляти з часів появи перших електронних обчислювальних машин. Практичне використання різних завдань розпізнавання образів у сучасних технічних системах зумовлено стрімким розвитком потужних, малогабаритних та порівняно дешевих засобів оброблення цифрових даних і стає все поширенішим у різноманітних галузях. У роботі виконано дослідження ефективності алгоритму гістограм напрямлених градієнтів (HOG) у разі ідентифікації у відео потоці транспортних засобів різних типів: автомобілів, літаків, кораблів. Виконано моделювання алгоритму з використанням пакета MATLAB на прикладі літаків фірми “Антонов”, автомобілів різних марок та різних кораблів. У результаті моделювання з допомогою інструментів MATLAB отримано спеціалізовані SVM-класифікатори для ідентифікації деяких марок автомобілів, літаків та кораблів. Для отримання класифікатора використовували вибірки зображень із сцен, на яких є об’єкти, що ідентифікуються, та негативних зображень сцен, на яких відсутні такі об’єкти. Здійснено порівняння основних параметрів класифікаторів. У процесі моделювання алгоритму проводили навчання спеціалізованого класифікатора для ідентифікації об’єктів класу автомобілів, літаків, кораблів та підбір оптимальних параметрів навчання і робочого функціонування спеціалізованого класифікатора для досягнення найефективнішої ідентифікації. Аналіз отриманих результатів показав, що використаний алгоритм із найбільшою ефективністю працює на об’єктах класу “автомобілі”. Для перевірки функціонування алгоритму на реальних об’єктах у режимі реального часу розроблено структурну схему модуля ідентифікації на основі мікрокомп’ютера з відкритим кодом типу Orange Pi зі встановленою ОС Android ZIDOO.Item Дослідження методів виявлення об`єктів на відеозображеннях(Видавництво Львівської політехніки, 2020-03-01) Пуйда, В. Я.; Стоян, А. О.; Puyda, V.; Stoian, A.; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityЗавдання виявлення об’єктів на відеозображеннях характерна для сучасних систем технічого зору (СТЗ), орієнтованих на різні функціональні застосування. Виявляти об`єкти можна як на статичних відеозображеннях, так і на виділених з відеопотоку кадрах. За своєю суттю виявлення об’єктів на відеозображенні, як правило, означає виявлення яскравісних чи кольорових неоднорідностей, які на подальших етапах можна трактувати як фізичні об`єкти. Крім цього, ще можна виконувати операції визначення координат, лінійних розмірів та інших характеристик цих неоднорідностей, які надалі використовувати для розв’язання інших задач в СТЗ, наприклад, для ідентифікації об`єктів. Досліджено три алгоритми, які можна використати для виявлення об’єктів різної природи за різними підходами: виявлення кольорових неоднорідностей, визначення міжкадрової різниці, використання детектора особливих точок. Як вхідну інформацію використовують відеопотік, що вводиться з відеокамери або з файла типу “mp4”. Моделювали алгоритми на універсальному комп`ютері та на апаратній платформі з відкритим кодом, побудованій на базі процесора Broadcom BCM2711, quad-core Cortex-A72 (ARM v8) 64-bit SoC із робочою частотою 1,5 GHz. Програми моделювання підготовлено в середовищі Visual Studio 2019 з використанням бібліотек OpenCV4 для Windows 10 на універсальному ПК та Linux (ОС Raspbian Buster) для платформи з відкритим кодом. Здійснено порівняльний аналіз вибраних методів. Отримані результати можна використати в наукових дослідженнях та для проєктування реальних СТЗ різного функціонального призначенняItem Локальний web-сервер телеметричної системи з сенсорами взаємодії за протоколом Modbus(Видавництво Львівської політехніки, 2021-06-06) Пуйда, В. Я.; Puyda, V.; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityІз розвитком мікропроцесорних компонентів і відповідно значним розширенням сфер використання комп’ютерної техніки стрімко розвивається дистанційне вимірювання стану об’єктів – телеметрія та дистанційне керування технічними системами чи їх компонентами в промисловості, наукових дослідженнях, у побутових пристроях та в інших сферах. У роботі запропоновано варіант побудови локального web-сервера на базі мікроконтролера із ядром ARM Cortex-M4, який може взаємодіяти через http-браузер із доступом до інтернету. Розроблено структурну схему локального web-сервера на базі мікроконтролера STM32F407 з ядром ARM Cortex-M4. Здійснено апаратне моделювання локального web-сервера, особливістю якого є двопроцесорна архітектура, в яку входять головний контролер та процесор Modbus з інтерфейсом RS-485, який забезпечує обмін інформацією за протоколом Modbus RTU. Головний контролер обладнаний системою індикації на базі функціонально програмованих одиночних світлодіодних індикаторів, LCD індикатором типу ВС1602А, локальною клавіатурою, портами USB та SWD для налагодження та програмування програмної пам’яті мікроконтролера і зовнішнім модулем фізичного рівня Ethernet типу DP83848, який забезпечує зв’язок з комп’ютерною системою через інтерфейс Ethernet та вихід в інтернет. Для перевірки функціонування режимів отримання телеметричної інформації із сенсорів та видавання команд керування через опції http-браузера використано сенсор температури XY-MD01 SHT20 та модуль реле Modbus RTU Relay, які взаємодіють із головним контролером локального web-сервера через процесор Modbus з інтерфейсом RS-485 за протоколом Modbus RTU. Розроблено відповідне програмне забезпечення локального web-сервера для взаємодії із http-браузером. Отримані результати можуть бути використані в наукових дослідженнях та під час проєктування реальних телеметричних систем різного функціонального призначення.Item Мультипроцесорна система для виконання задач технічного зору(Видавництво Львівської політехніки, 2017-03-28) Пуйда, В. Я.; Puyda, V.; Національний університет ”Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityЗапропоновано варіант системи технічного зору на основі багатопроцесорної архітектури з використанням багатопортової пам’яті з рівним доступом усіх спецпроцесорів.Item Спецпроцесор для визначення характерних ознак на основі алгоритму SURF(Видавництво Львівської політехніки, 2017-03-28) Пуйда, В. Я.; Puyda, V.; Національний університет ”Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityЗапропоновано структуру спецпроцесора реалізації алгоритму визначення характерних ознак відеооб’єкта на основі алгоритму SURF для спеціалізованої системи технічного зору.Item Спецпроцесор системи оперативного контролю параметрів у реальному часі(Видавництво Національного університету “Львівська політехніка”, 2018-02-26) Пуйда, В. Я.; Puyda, V.; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityСучасні технічні системи призначені для виконання різноманітних завдань в автоматизованому та автоматичному режимах. Вони функціонують на основі алгоритмів, вхідною інформацією для яких є певні фізичні параметри зовнішнього середовища та вузлів самої технічної системи. Від точності, надійності та оперативності визначення цих параметрів залежить виконання покладеного на систему завдання. Сенсори передають інформацію про параметри зовнішнього середовища та про стан важливих вузлів системи, наприклад, про тиск, температуру зовнішнього середовища чи в трубопроводах відповідних вузлів, про механічні деформації, появу певних газів, диму, вогню, контролюють електричні параметри в кабельних системах щодо перевищення допустимих напруг та струмів, корот- кого замикання тощо. Залежно від типів параметрів, точності та мінімального часу для їх визначення використовують аналогові чи цифрові сенсори. Цифрові сенсори формують цифровий сигнал про значення відповідного параметра та передають його в телеметричну мережу системи. Використання аналогових сенсорів передбачає високоточне перетворення аналогового сигналу, пропорційного до вимірюваного параметра, на цифровий та формування його відповідно до стандарту телеметричної мережі системи. При цьому для підвищення точності вимірювання необхідно враховувати індивідуальну характеристику відповідного аналогового сенсора. Наведено варіант спецпроцесора для автоматичного контролю параметрів на основі інформації, яка надходить від аналогових та цифрових сенсорів і використовується технічною системою в реальному часі.