Вісники та науково-технічні збірники, журнали
Permanent URI for this communityhttps://ena.lpnu.ua/handle/ntb/12
Browse
5 results
Search Results
Item Political Preferences of the Ukrainian National Minority in Poland in the Elections to the European Parliament(Видавництво Львівської політехніки, 2021-02-25) Лопата, Мар’ян; Lopata, Maryan; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityПояснено політичні преференції української національної меншини в Польщі на виборах до Європейського Парламенту. Проаналізовано політичні преференції української національної меншини на чотирьох виборах до Європейського парламенту у 2004, 2009, 2014 та 2019 рр. Гіпотеза дослідження полягає у тому, що виборча поведінка представників української національної меншини у Польщі відрізняється від виборчої поведінки решти населення свого регіону постійного проживання, і українська національна меншина голосувала більше за представників ліберальних та лівих політичних сил, ніж за ультраправі і праві політичні партії на виборах до Європарламенту. У 2004–2019 рр. на виборах до Європарламенту можна було спостерігати цікаве явище в гмінах зі значною часткою української національної меншини. Результати виборів до Європарламенту в “українських” гмінах, розташованих у північній частині Польщі, де виборці є досить ліберальними (Громадянська Платформа, ліві) або, можливо, антисистемними (Самооборона), суттєво не відрізнялися від решти гмін своїх регіонів. Так було в Західнопоморському та Вармінсько-Мазурському воєводствах. З іншого боку, у гміні Команьча, що в Підкарпатському воєводстві, в якому переважає консервативний електорат, суттєво відрізнялися від інших гмін регіону. Результати виборів у Команчі були подібними до результатів, отриманих у північній та західній Польщі, ніж до результатів притаманних південно-східній Польщі, де розташована гміна. Ми дійшли до висновку, що загалом у тих гмінах, де громадяни Польщі українського походження ста- новлять щонайменше 10 % від всього населення муніципалітетів, більше голосують за більш ліберальні партії до Європарламенту. Натомість підтримка правих політичних партій: “Право і справедливість”, “Кукіз’15”, Конфе- дерація Корвіна як популістських правих партій є нижчою, ніж в інших частинах регіонів, до якого ці гміни належать. Навіть під час виборів до Європейського Парламенту у 2019 році політична партія “Право і Справедливість”, яка перемогла у всій країні, мала нижчу підтримку в “українських” гмінах. Політичну партію “Громадянська платформа” сприймають представники української національної меншини як значно поміркованішу політичну партію, що гарантує, представникам національних меншин більше почуття безпеки та комфорту у польській державі.Item Окремі проблеми виборчих програм партій-переможців на парламентських виборах 2011 року в Західній Галичині (Польща): порівняльний аналіз(Видавництво Львівської політехніки, 2020-02-24) Лопата, Мар’ян; Lopata, Maryan; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityСтаттю присвячено дослідженню окремих питань виборчих програм переможних політичних партій на парламентських виборах у Західній Галичині (Польща) на парламентських виборах 2011 р. Робота включає, зокрема, програми партій-переможців у Підкарпатському та Малопольському воєводствах на парламентських виборах 2011 р. та проведено їхній порівняльний аналіз. Здійснено ідеологічне та програмне визначення польських політичних партій відповідно до критеріїв Comparative Manifesto Project та проєкту ParlGov. Виборчі програми польських політичних партій у Республіці Польща опрацьовано відповідно до таких критеріїв, як: 1) ставлення до комуністичної спадщини і заборона чиновникам періоду комунізму володіти політичними посадами; 2) роль католицької церкви (відокремлення церкви від держави); 3) членство в Європейському Союзі; 4) закордонна політика щодо Росії; 5) закордонна політика щодо України; 6) участь і розширення НАТО. Встановлено, що виборчі програми правих партій чи правоцентристських партій, які перемогли на парламентських виборах 2011 р., мають спільні риси, зокрема підтримку католицької церкви в Польщі, негативне ставлення до комуністичної спадщини, негативне ставлення до Росії, і мають, як правило, більше проєвропейську та євроатлантичну орієнтацію. Також було доведено, що серед усіх політичних сил на виборах тільки політичні партії Союз Лівиці Демократичної та Рух Палікота у своїх виборчих програмах на парламентських виборах 2011 р. виступали за рішуче відокремлення католицької церкви від держави.Item Wybrane zagadnienia programów wyborczych zwycięskich stronnictw politycznych wwyborach parlamentarnych 1993 oraz 1997 na terenach Galicji Zachodniej w Polsce: analiza porównawcza(Видавництво Львівської політехніки, 2019-02-26) Лопата, Мар’ян; Lopata, Maryan; Łopata, Marian; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National University; Narodowy Uniwersytet «Politechnika Lwowska»У статті проаналізовано окремі проблеми виборчих програм партій-переможців у парламентських виборах 1993 та 1997 років (Західна Галичина, Польща). Здійснено ідеологічну та програмну детермінацію польських політичних партій відповідно до критеріїв Comparative Manifesto Project та проєкту ParlGov. Виборчі програми польських політичних партій у Республіці Польща опрацьовано за такими критеріями, як: 1) заборона комуністичним чиновникам виконувати політичні функції, ставлення до комуністичної спадщини; 2) роль католицької церкви (відокремлення держави від церкви), а також проблеми, щодо яких польські виборці в міру погоджуються: 3) вступ в Європейський Союз; 4) закордонна політика щодо Росії; 5) закордонна політика щодо України; 6) участь і розширення НАТО. Показано, що виборчі програми правих партій чи правоцентристських партій мають спільні риси, зокрема підтримку католицької церкви в Польщі, негативне ставлення до комуністичної спадщини, попередження про ставлення до Росії, як правило, більше проєвропейська та євроатлантична орієнтація. Також було доведено, що серед усіх політичних утворень лише виборчий комітет СЛД у своїх виборчих програмах 1993 та 1997 рр. виступала за рішуче відокремлення католицької церкви від держави. Більшість політичних партій, які перемогли в Західній Галичині, мають консервативну, християнсько- демократичну або націоналістичну ідеологію.Item Preferencje polityczne mieszkańcow Galicji Zachodniej w wyborach parlamentarnychw Polsce wobec podziału postkomunistycznego(Lviv Politechnic Publishing House, 2018-04-12) Лопата, Мар’ян; Łopata, Marian; Łopata, Marian; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National University; Narodowy Uniwersytet “Politechnika Lwowska”Вивчено політичні преференції мешканців історичної Західної Галичини, яка розташована в Польщі та складається переважно з двох воєводств – Малопольського та Підкарпатського. Головними обмеженням, яке детермінувало вибори в Польщі, постсоціалістичних та пострадянських країнах був посткомуністичний поділ. Цей посткомуністичний поділ базувався на поділі між партіями, які походять з комуністичного режиму, і тих, котрі походять з колишньої опозиції до комуністичного режиму. Розглянуто значення Галичини та її характеристик як регіону. Автор показав результати парламентських виборів, де виборці Західної Галичини віддавали перевагу правим партіям та партіям, які походять з “Солідарності”. Основними причинами такої підтримки політичних партій, що походять з табору колишньої “Солідарності”, є: високий рівень релігійності мешканців та сильний вплив Католицької Церкви, традиційне та індивідуальне сільське господарство, низький рівень урбанізації, традиції антикомуністичного опору, традиції народного руху, належність території до Австро-Угорській монархії, сильна регіональна ідентифікація. Виборці на територіях колишньої Західної Галичини до парламентських виборів 2005 року притримувалися і голосували за партії, враховуючи посткомуністичний/антикомуністичний поділ. Цьому сприяла конкуренція на осі СЛД – фракції, які походять з “Солідарності”, особливо якщо останні об’єднувалися. У 2001 році цей розподіл починає зникати, і це пов’язано, по-перше, з розпадом АВС та розколом у СЛД, та появою нових учасників на політичній сцені. А по-друге, з появою нового політичного порядку денного та нових викликів. Тим не менше, посткомуністичний поділ проіснував у зміненій формі, тому що ставлення до цього поділу стало важливим історичним питанням для політичної партії “Право і Справедливість”, яка переважно домінує у політичному спектрі Польщі. Західна Галичина залишалася регіоном фракцій, які походять з “Солідарності”, тобто переважно правих сил, хоча посткомуністична партія перемогла на парламентських виборах у 1993 та 2001 роках у всій Польщі.Item Preferencje politzcyne wwyborach do Sejmu Wmałopolsce i na Podkarpaciu na tłe porównawczym(Lviv Politechnic Publishing House, 2017-10-25) Лопата, Мар’ян; Lopata, Maryan; Lopata, Maryan; Національний університет “Львівська політехніка”Розглянуто політичні симпатії у історично сформованому регіоні Західної Галичини – у Малопольському і Підкарпатському воєводствах. Поділено польські політичні партії на осі праві-центр-ліві. Доведено, що в обох регіонах історично сформованого регіону Західної Галичини, особливо в Малопольському і Підкарпатському воєводствах, виграють парламентські вибори праві або правоцентристські політичні партії. З 2005 року консервативний ПіС постійно в цих регіонах вигравав вибори до Сейму. Розраховано Ідеологічне позиціонування електорату на Малопольського та Підкарпатського воєводств на всіх виборах до Сейму. Опрацьовано у межах персонального гранту “Електоральні преференції населення Західної та Східної Галичини на території Україні та Польщі та у 1991–2016 роках: спільне та відмінне” від Фонду К. Скубішевського.