Вісники та науково-технічні збірники, журнали
Permanent URI for this communityhttps://ena.lpnu.ua/handle/ntb/12
Browse
2 results
Search Results
Item Unconventional shale gas potential of lower visean organic-rich formations in Glynsko-Solohivskyi petroleum region(Видавництво Львівської політехніки, 2023-06-26) Юрас, Святослав; Орлюк, Михайло; Левонюк, Сергій; Друкаренко, Вікторія; Круглов, Богдан; Iuras, Sviatoslav; Orlyuk, Mykhailo; Levoniuk, Serhii; Drukarenko, Viktoria; Kruhlov, Bohdan; Інститут геофізики НАН України; АТ «Укргазвидобування»; Київський національний університет імені Тараса Шевченка; Institute of Geophysics NAS of Ukraine; JSC Ukrgazvydobuvannya; Taras Shevchenko National University of KyivАктуальність розвідки нетрадиційних ресурсів газу в Україні дуже висока, особливо для досягнення енергетичної незалежності України та Європи. Видобуток з наявних нафтових і газових родовищ та використання альтернативних джерел енергії є недостатнім для задоволення потреб населення сьогодні. Поки що неможливо повністю заповнити ці прогалини за допомогою енергоресурсів. В статті досліджено геологічне середовище, вік, мінералогічний склад та термальну зрілість нетрадиційних сланцевих і карбонатних газових колекторів нижнього візе в одному з найбільших родовищ Дніпровсько-Донецького басейну (ДДБ). Представлено вуглеводневий потенціал двох основних досліджуваних горизонтів В-23 і В-24-25 з використанням інтегрованого підходу до інтерпретації наявних даних аналізу керна. Результати геохімічного аналізу показують, що в рудівських шарах (В-23) рівень термальної зрілості сланців міститься в нафтовому вікні (Ro~0,8 %), що може давати змогу генерувати нафту в ранній фазі зрілості. Подібний рівень зрілості спостерігається у візейських карбонатів В-24-25 (Ro ~ 0,77 %). У досліджуваних породах високий загальний вміст органіки (TOC) – у середньому від 2 % для карбонатів, багатих на органіку, до 5,6 % для сланців, що свідчить про порівняно хороший або відмінний генеративний потенціал материнської породи. За даними XRD аналізу мінералів чорносланцевої товщі переважають кремнеземні мінерали (54,6 %), кальцит та глини (25,6 %) з незначною кількістю альбіту, польового шпату та піриту. Карбонатний горизонт В-24-25 логічно має значно більший вміст кальциту – 52,2 % за невеликої кількості доломіту – 5,5 %. Також є характерним доволі високий вміст кварцу – в середньому 30,7 %. Глинисті мінерали не ідентифікуються в кожному зразку, але за середніми значеннями їх вміст становить близько 18,9 %. Вміст піриту становить близько 6,8 %, що свідчить про безкисневе середовище цільових візейських утворень в межах Глинсько-Солохівського газонафтоносного району. Ці дані підтвердили, що горизонти В-23 і В-24-25 є крихкими шарами, сприятливими до багатостадійних гідророзривів. Аналіз шліфів підтверджує результати з мінералогічного погляду. Наявність тріщин у зразках керна є додатковим індикатором для здійснення гідророзриву та видобування газу з таких типів колекторів. Отже, нижньовізейські багаті на органіку шари Глинсько-Солохівського газонафтоносного району В-23 і В-24-25 є термально зрілими, мають високий вміст органічного вуглецю, достатню потужність (30–120 м) та велику площу залягання. Їх можна розглядати як потенційний об’єкт для видобутку газу.Item Geomagnetic insights into an active tectonic contact: Peceneaga-Camena fault (PCF)(Видавництво Львівської політехніки, 2013) Besutiu, Lucian; Orlyuk, Mykhailo; Zlagnean, Luminita; Romenets, Andriy; Atanasiu, Ligiа; Makarenko, IrinaHighly detailed ground magnetics were jointly conducted by Romanian and Ukrainian researchers on a PCF segment in order to reveal the potential of the geomagnetic method for investigating active faults. Спільними зусиллями румунських та українських дослідників було проведено високоточну наземну магнітну зйомку в районі розлому Печенеага-Камена з метою визначення можливості використання геомагнітного методу при дослідженнях активних розломів. Совместными усилиями румынских и украинских исследователей была проведена высокоточная наземная магнитная съемка в районе разлома Печенеага-Камена с целью определения возможности использования геомагнитного метода при исследованиях активных разломов.