Вісники та науково-технічні збірники, журнали
Permanent URI for this communityhttps://ena.lpnu.ua/handle/ntb/12
Browse
4 results
Search Results
Item Methodological basis of economic evaluation of interaction systems in innovative processes(Видавництво Національного університету “Львівська політехніка”, 2022-03-01) Лісовська, Л. С.; Яжевич, І.; Сітарчук, М. А.; Lisovska, L. S.; Jazewicz, I.; Sitarchuk, M. A.; Національний університет “Львівська політехніка”; Поморський університет у Слупську; Lviv Polytechnic National University; Pomeranian University in SlupskРозглянуто проблему формування методичного базису для проведення економічного оцінювання взаємодії в інноваційних процесах. На основі дослідження методичних засад оцінювання інноваційних процесів у наукових публікаціях та формах статистичної звітності розкрито основні складові методичного базису економічного оцінювання систем взаємодії в інноваційних процесах регіону. Методичний базис містить обґрунтування таких елементів, як принципи оцінювання, завдання та функції оцінювання, суб’єкти та об’єкти, етапи оцінювання. Мета економічного оцінювання системи взаємодії в інноваційних процесах – комплексний аналіз ефективності системи взаємодії та її впливу на найважливіші показники інноваційного розвитку певного суб’єкта або регіону. Основними завданнями економічного оцінювання систем взаємодії в інноваційних процесах регіону визначено: ідентифікацію, аналіз та оцінювання у інноваційному середовищі регіону чинників ризику спільного виконання інноваційного процесу; виявлення можливостей та загроз середовища; визначення ймовірностей конфлікту інтересів учасників системи взаємодії та превентивне їх усунення; оцінювання показників результативності та ефективності участі у системі взаємодії. Обґрунтовано, що економічне оцінювання систем взаємодії в інноваційних процесах регіону потребує дотримання діалектичної єдності п’яти послідовних етапів: встановлення цілей оцінювання відповідно до цілей формування системи взаємодії; розроблення системи критеріїв і показників для контролювання (стандартів); узгодження критеріїв оцінювання та доведення їх до учасників; оцінювання функціонування систем взаємодії згідно із визначеними критеріями і показниками; порівняння результатів діяльності зі стандартами і розроблення, у разі необхідності, коригувальних заходів.Item Classification of factors determining the necessity for searching of a partner within innovative activities(Видавництво Львівської політехніки, 2020-02-24) Lisovska, l.; Karyy, O.; Lviv Polytechnic National UniversityIn the article the authors substantiated the connection between the indicators of innovation activity efficiency and indicators of innovation cooperation in the course of innovation processes. The importance of research into the problems of forming systems of interaction in Ukraine has been proved. The advantages for the formation of systems of interaction in innovation, the goals of the formation of systems of interaction in different temporal dimensions and the principles of cooperation have been identified. The analysis of factors for the establishment of interaction, their grouping by a number of features was conducted. The authors have formed a system of factors for establishing interaction based on the concept of the value of establishing interaction. The system of factors covers the following five groups: cost property, information and communication, quality and market. Being set forth forcibly, the group of cost and property factors form the cost of interaction, while the groups of information and communications technology, quality and market factors guide the cost of interaction between the participants of the interaction system within innovative processes. The authors of the study justified the need to identify a separate new group of factors as well as the types of relationships of the selected factors with the factors grouped according to the traditional features of classification. For formation of the administrative decision concerning participation in the system of interaction in innovative processes subjects shall substantiate system of factors on functional aspects of implementation of innovative activity, define importance of each of them for achievement of the purposes of innovative process, as well as estimate power of influence of each factor on the determined criteria. Once the benefits and threats from participation in the system of interaction have been identified, the subject of innovative activity shall justify the decision regarding the innovation form. While carrying out the research, general scientific methods as well as methods of theoretical / applied innovation were used. In order to undertake the research, the authors involved general scientific and special principles, techniques and methods of scientific knowledge applied within the field of innovation management, in particular: semantic analysis, comparative analysis and method of systematization; grouping terms, factor analysis and synthesis, abstractlogic method.Item Теорія взаємодії в інноваційних процесах(Видавництво Львівської політехніки, 2020-02-24) Лісовська, Л. С.; Lisovska, L.; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityДосліджено та обґрунтовано авторську теорію взаємодії у інноваційних процесах. Доведено необхідність перегляду положень сучасних теорій у сучасних умовах, оскільки вони ускладнюють можливості та призводять до неефективності використання для здійснення інноваційних процесів на різних рівнях. Розвиток інноваційного процесу визначається показниками налагодження взаємодії між етапами та учасниками інновацій. Досліджено основні теорії економічного та особистісного розвитку, наявні в інформаційному полі менеджменту та інноватики. Автор дослідила теоретичні положення теорій особистісного розвитку, теорій інноваційного розвитку, теорій взаємодій та теорій партнерства, теорій інноваційної співпраці. Проаналізовано основні теоретичні внески цих теорій, а також можливість їх використання для формування авторської теорії взаємодії у інноваційних процесах. На підставі аналізування і виконаних досліджень автор виокремила положення теорії взаємодії у інноваційних процесах, які враховують зміну парадигми інноваційного процесу, еволюцію моделей інноваційних процесів, види взаємодій у інноваційних процесах. Авторська теорія містить визначення постулатів, гіпотез та очікуваних результатів. Розроблену теорію можна використовувати як підґрунтя для забезпечення інноваційного розвитку регіонів та країни за умови формування та реалізації дієвого механізму налагодження взаємодії між учасниками інноваційного процесу.Item Changing the paradigm of the innovation process on the basis of interaction(Видавництво Львівської політехніки, 2020-02-10) Лісовська, Л. С.; Юринець, О. В.; Шеремета, Б. О.; Lisovska, L.; Yurynets, O.; Sheremeta, B.; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityДосліджено термінологію теоретичної інноватики та уточнено зміст поняття інноваційного процесу. Автори дослідили зміст поняття інноваційної діяльності та інноваційного процесу у законодавстві України та наукових працях вітчизняних та зарубіжних вчених, виявили значні суперечності між ними та невідповідність сучасним реаліям. На підставі аналізування і виконаних досліджень автори запропонували власне вузьке та розширене трактування інноваційного процесу на засадах пріоритетності складової взаємодії. Інноваційні процеси можна здійснювати за різними моделями, яких у сучасній теорії інноватики нараховують сім: лінійна (технологічного поштовху), лінійна (ринкового витягування), лінійна із зворотними зв’язками взаємодії, інтегрована, мережева; модель відкритих інновацій; модель розширених інноваційних мереж. Автори дослідили еволюцію цих моделей, виділили ключові характеристики їх здійснення, переваги та недоліки реалізації. Авторами зроблено висновок, що підходи до розуміння та вимог до інноваційного процесу змінюються залежно від динаміки факторів ринку, економічного оточення суб’єктів інновацій: змінюються завдання, цілі, коло учасників. Тому ефективність інноваційного процесу визначається показниками налагодження взаємодії між етапами та учасниками інновацій, переважно інформаційною ефективністю процесу, показниками налагодження комунікацій через інноваційну мережу.