Вісники та науково-технічні збірники, журнали
Permanent URI for this communityhttps://ena.lpnu.ua/handle/ntb/12
Browse
2 results
Search Results
Item Особливості класифікації космічних зображень для ідентифікації лісів Прикарпатського регіону(Видавництво Львівської політехніки, 2022-06-14) Бурштинська, Х.; Декалюк, Я.; Заяць, І.; Burshtynska, Kh.; Dekaliuk, Ya.; Zayats, I.; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityМета цієї роботи – дослідження ефективності використання контрольованої класифікації для ідентифікації лісової рослинності за космічними зображеннями високої розрізненості; ідентифікації здорової, повністюзасохлої та пошкодженої засиханням хвойної рослинності. Методика полягає у дослідженні впливу вибору кількості сигнатур для контрольованої класифікації на основі параметричного правила максимальної вірогідності за знімком високого розрізнення, який отримано зі знімальної системи GeoEye1. Результати. Дослідження виконано на основі аналізу статистичних характеристик спектральних яскравостей пікселів, що дає змогу зробити висновок про пріоритетність сигнатур того чи іншого розміру. Створені класифіковані зображення для двох випадків вибраних розмірів сигнатур за тестовими ділянками дають змогу оцінити точність площ вибраних класів. Наукова новизна та практична значущість. Новизною отриманих результатів роботи є дослідження розмірів навчальних вибірок для проведення контрольованої класифікації космічних зображень за методом максимальної вірогідності. Метод контрольованої класифікації за правилом максимальної вірогідності дає змогу ідентифікувати різні об’єкти, характерні для площ, зайнятих лісовою рослинністю. Використовуючи правильний вибір сигнатур та їх розташування на знімку, можна визначати тип лісових об’єктів, зокрема категорії хвойної рослинності: здорова, пошкоджена та суха, які мають складні спектральні яскравості. Тобто формування навчальних вибірок для класифікації лісових об’єктів із змішаними спектральними характеристиками потребує додаткового дослідженняItem Usage of the earth remote sensing data for the assessment of surface water area dynamics on the basis of Iziaslav district of Khmelnytsky region, Ukraine(Видавництво Національного університету “Львівська політехніка”, 2020-03-12) Дребот, О. В.; Зубова, О. В.; Хант, Г. О.; Лук’яненко, О. П.; Черняк, Я. В.; Савчук, О. І.; Drebot, O. V.; Zubova, O. V.; Khant, G. O.; Lukianenko, O. P.; Cherniak, Ya. V.; Savchuk, O. I.; Житомирський національний агроекологічний університет; Інститут сільського господарства Полісся НААНУ; Polissia National University; Institute for Agriculture of Polissia NAASВстановлено, що проблема зникнення відкритих водойм та використання даних дистанційного зондування землі для їх моніторингу є актуальною та слабко висвітленою у сучасній вітчизняній та зарубіжній науковій літературі. Також визначено необхідність комплексного методичного підходу її вирішення. Метою досліджень є вивчення динаміки площ поверхневих вод протягом тривалого періоду часу в межах Ізяславського району Хмельницької області на основі програмного аналізу космічних знімків та результатів натурних обстежень ключових дослідних ділянок. Використано методику обробки растрових космічних знімків за допомогою програмного забезпечення QGIS. Проведено обстеження в натурі (на місцевості) зниклих водойм станом на 1975, 1989, 2001, 2018 роки. Виконано збір та аналіз багатоспектральних знімків дистанційного зондування землі супутником Landsat станом на 1975, 1984, 1989, 2001, 2018 роки в межах досліджуваної території. Встановлено кількість доступних знімків, кількість знімків, придатних до використання для дослідження, а також кількість якісних знімків із хмарністю <3 %. Виконано спектральний аналіз території району за допомогою встановлених показників натурних обстежень та програмного забезпечення QGIS. На основі розрахунків спектральних індексів NDWI та NDTI сформовано картосхеми, за якими отримано наявні площі водних поверхонь. Встановлено порогові значення спектральних індексів для класифікації складових растрового зображення досліджуваної території. Вивчено зміну площ поверхневих замкнутих водних об’єктів протягом 1975–2018 років. Визначено, що загальна площа водного плеса водних об’єктів зменшилась із 2933 га до 1499 га, на 48 %. Встановлено залежність впливу температурного фактору на площу поверхневих вод. Дослідження виконано на основі багаторічних даних за допомогою сучасних методів обробки космічних знімків. Представлені результати дослідження можна використати для подальшого моніторингу території та розширення досліджень у межах інших адміністративно-територіальних одиниць, зокрема для формування рішень щодо використання земельного ресурсу, розроблення стратегічних напрямів подолання екологічних проблем землекористування, встановлення критичних індикаторів землекористування в умовах змін клімату, моніторингу стану прибережних захисних смуг та охоронних зон водних об’єктів.