Вісники та науково-технічні збірники, журнали
Permanent URI for this communityhttps://ena.lpnu.ua/handle/ntb/12
Browse
16 results
Search Results
Item Earth crust of eastern segment of Ukrainian Carpathians in the regional profile RP-5 zone: structure, geodynamics, oil and gas bearing(Видавництво Львівської політехніки, 2023-02-28) Шеремета, Петро; Назаревич, Андрій; Назаревич, Леся Тарасівна; Sheremeta, P.; Nazarevych, A.; Nazarevych, L.; Українська нафтогазова академія; Карпатське відділення Інституту геофізики ім. С. І. Субботіна НАН України; The Ukrainian Oil and Gas Academy; Carpathian branch of Subbotin Institute of geophysics of NAS of UkraineМетою роботи є широко представити для наукової спільноти і детально проаналізувати будову та нафтогазоносність літосфери Буковини (східної частини Карпатського регіону України) за унікальними даними по регіональному профілю МВХ-СГТ РП-5 та по сусідніх регіональних профілях з залученням інших геолого-геофізичних даних. Методика включає детальний комплексний аналіз глибинної будови і нафтогазоносності та нафтогазоперспективності регіону та його окремих зон на основі сейсморозвідувальних даних по регіональному профілю РП-5 та сусідніх нафтогазоносних і нафтогазоперспективних районах з залученням комплексу геолого-геофізичних даних. Результати. У зоні профілю РП-5 детально простежено залягання в земній корі Буковини осадових товщ і покривів Складчастих Карпат, Передкарпатського прогину і краю Східноєвропейської платформи, включно з різноглибинними ярусами карпатських насувів і складок. Встановлено ступінчасте занурення тут краю Східноєвропейської платформи під Карпати (в загальному подібно, як і в інших сегментах Українських Карпат). Встановлено наявність тут під Карпатськими насувами мало дислокованих автохтонних шарів порід мезозойського віку. У цих горизонтах виявлено кілька смуг складок карпатського простягання, до деяких з них, зокрема, до Лопушнянської складки, приурочено відкриті нафтогазові родовища. Виявлено потовщення горизонтів нижньої кори під осьовою частиною Буковинських Складчастих Карпат. У передкарпатській частині профілю простежуються 2 заглиблені древні «сейсмофокальні» зони різного віку утворення та різної вергентності (детально досліджені С.Г. Слоницькою за спеціальними методиками), а також ряд апофізоподібних інтрузій. У результаті комплексного аналізу простежено вплив характерних рис місцевого альпійського геодинамічного процесу – альпійського (карпатського) стиску літосфери в ортогональному до Карпат північно-східному напрямку і відповідні насуви аллохтону на попередньо ступічасто занурений у південно-західному напрямку в результаті подібних до рифтових преальпійських геодинамічних процесів південно-західний край Східноєвропейської платформи. Наукова новизна. Встановлено особливості глибинної будови, геодинаміки, сейсмічності та нафтогазоносності літосфера Буковини за даними по регіональному профілю РП-5 з урахуванням нових даних нафтогазопошукових досліджень у субрегіоні і даних про різні складові геодинамічного процесу в цілому Карпатському регіоні України. Спрогнозовано і підтверджено нафтогазоперспективність ряду глибинних складок автохтонних мезозойських порід у піднасуві Покутсько-Буковинських Карпат. Практична значущість. Результати досліджень дають можливість більш чітко обгрунтовувати напрямки нафтогазопошукових робіт в субрегіоні.Item Geodynamic processes in the territory of the Svidovets mountain massif of the Ukrainian Carpathians (in the zone of the planned creation of a tourist and recreation complex)(Видавництво Львівської політехніки, 2023-02-28) Поп, Степан; Шароді, Ірина; Кравчук, Ярослав; Pop, S.; Sharodi, I.; Kravchuk, Y.; Ужгородський національний університет; Львівський національний університет імені Івана Франка; Uzhgorod National University; Ivan Franko National University of LvivМета досліджень – комплексний аналіз різних геодинамічних природних процесів на території гірського масиву Свидовця Українських Карпат - зоні планованого створення туристично-рекреаційного комплексу для розробки програми подальшого детального їх вивчення на ділянці планованої діяльності (ПД). Методика включає комплексний аналіз прояву та перебігу небезпечних геодинамічних процесів за джерельною інформацією та окремими дослідженнями авторів. Свидовецький масив розташований у межах Центральної синклінальної зони Карпат, складеної флішем крейди еоцену та олігоцену. До території ПД приурочена найвища частина хребта з південно-західними і південними схилами та вершинами Чорна Клева (1720 м), Руська (1678 м), Братківська (1788 м), Гропа (1759 м). Масив характеризується складним членуванням насувних структурних скиб Поркулецького, Дуклянського та Чорногірського покривів. Тут дуже круті північно-східні та пологі південно-західні схили. Головними формами рельєфу, які характеризують реліктовий льодовиковий рельєф є кари, льодовикові долини, скелясті карові гребні, круті скелясті стінки карів, моренні відклади та інше. На південних і північних макросхилах хребта Братківська з льодовикового періоду збереглися кам’яні розсипи. Схилові розсипи на південно-західних макросхилах (ділянки гір Гропа, Руська і Чорна Клева) є потенційно небезпечними для утворення обвалів і осипів. Особливої уваги потребує діяльність на середніх і нижніх схилах, де можливий негативний вплив при прокладанні доріг, вирубуванні і транспортуванні лісу. На території ПД до найбільш небезпечних процесів віднесено землетруси, селі, обвали, осипища, зсуви, лавини. Землетруси проявляються незначної сили. Обвали й осипища поширені на північних і східних схилах Свидовецького масиву, зокрема на вододілі і південно-західних схилах хребта Братківський. Вони приурочені до схилів значної крутості (більше 35°) і займають незначну площу. Переважають невеликі обвали об’ємом кількох десятків кубометрів гірської породи, а каменепади величиною уламків 1-1,5м. Зсувні процеси широко поширені в Українських Карпатах, зокрема в межах ПД у тектонічній підзоні Кросно, яка охоплює широтний відрізок верхнього басейну Чорної Тиси та Ясінську улоговину. Прояви лавинної активності на масиві Свидовця займають одне з перших місць в Українських Карпатах наряду з хребтами Чорногори та Боржави. Довжина пробігу лавин може становити понад 1,5 км, а об’єми лавин – понад 400000 м³. Братківський хребет є нелавиноактивною територією, тоді як лавинонебезпечними є північний схил масиву Свидовець і долина Чорної Тиси. Враховуючи, що територія ПД охоплює в основному південний схил Братківського хребта, то лавинна небезпека є незначною. Наукова новизна. Детально проаналізовано прояв та активність різних небезпечних геодинамічних процесів в межах території масиву Свдовця – зони можливого антропогенного впливу на довкілля внаслідок ПД щодо сторення гірськолижного курорту. Практична значущість. Результати досліджень сприятимуть майбутньому забудовнику гірськолижного туристично-рекреаційного комплексу розробці програми подальшого детального вивчення небезпечних природних явищ на ділянці планованого будівництва, а частково можуть бути використані при виконанні Звіту з оцінки впливу ПД на довкілля. Вони також інформують громадськість про можлиий вплив ПД на довкілля.Item Geological environments forming the eocene black-shale formation of the Silesian Nappe (Ukrainian Carpathians)(Lviv Polytechnic Publishing House, 2019-06-26) Гнилко, О. М.; Гнилко, С. Р.; Hnylko, O.; Hnylko, S.; Інститут геології і геохімії горючих копалин НАН України; Institute of Geology and Geochemistry of NAS of UkraineДеталізувати геологічну будову та стратиграфію еоценової чорносланцевої формації Сілезького покриву, відтворити глибини та процеси її накопичення та реконструювати палеогеографію і геодинаміку еоценового Сілезького седиментаційного суббасейну. Методика. Геологічне картування, вивчення літостратиграфії та седиментологічних рис порід (елементів Боума тощо) в природних розрізах відкладів, палеобатиметричний аналіз форамініферових асоціацій. Результати. Уточнена геологічна позиція вивчених відкладів: еоценова чорносланцева формація (сойменська світа) розвинена в межах Сілезької тектонічної одиниці, а строкатокольорові палеоцен-еоценові відклади поширені по краях цієї одиниці в Розлуцькій структурі (Субсілезький покрив) та в олістостромових товщах. Встановлено, що сойменська світа складена переважно продуктами діяльності турбідитних потоків різної густини та темними до чорних геміпелагічними глинистими утвореннями. Вона накопичувалась в Сілезькому суббасейні на батиаль-абісальних глибинах нижче CCD, на що вказує поширення глибоководних аглютинованих бентосних форамініфер (асоціації “Glomospira-Haplophragmoides”, “Recurvoides”, “Glomospira”, “Rhabdammina-Reticulophragmium” і фауна “А”-типу). Сілезький суббасейн обмежували підняття – Буковецьке (відгалуження Субсілезької кордільєри) та Субсілезьке, на яких у пізньому палеоцені на батиальних глибинах вище CCD і форамініферової лізоклини утворювались пелагічні вапнисті осади, збагачені планктонними форамініферами, а в еоцені – нижче CCD – глинисті (гемі)пелагічні відклади з аглютинованими форамініферами (асоціації “Rzehakina”, “Glomospira”, “Glomospira-Karrerulina” і фауна “B”-типу та “Rhabdammina-Reticulophragmium”). В еоцені, на південно- східному клиноподібному закінченні Сілезького суббасейну існувала напівізольована глибоководна ділянка, обмежена на північному сході Субсілезьким пасмом, на південному заході – Сілезьким (Буковецьким) підняттям, а на півдні – Примармароською акреційною призмою, де циркуляція придонних насичених киснем течій була затруднена і накопичувались збагачені органікою відклади (сойменська світа). В кінці еоцену, внаслідок субдукції підфлішової основи Зовнішньокарпатського басейну, флішева товща зривалась з цієї основи, насувалась в бік платформи, тектонічно перекривала підводні пасма-кордільєри та конседиментаційно підіймалась, зумовлюючи обміління Зовнішньо- карпатського (в т. ч. Сілезького) седиментаційного басейну. Наукова новизна. Запропонована нова палеогеографчна модель накопичення чорносланцевих відкладів еоцену Сілезького покриву, відповідно якої ці відклади нагромаджувались турбідитними потоками та (гемі)пелагічним осадженням у південно- східній напівізольованій глибоководній ділянці Сілезького суббасейну, частково обмеженій припід- нятими підводними пасмами. Практична значущість. Подана геологічна характеристика еоценової чорносланцевої формації, яка може бути потенційно нафтогенеруючою. Врахування її наявності може значно розширити напрямки пошукових робіт в Карпатах.Item Конгломерати з екзотичним матеріалом в Українських Карпатах – поширення, склад, ймовірний генезис(Видавництво Львівської політехніки, 2018-02-26) Цар, М.; Tsar, M.; Цар, М.; Інститут геології і геохімії горючих копалин НАН України; Institute of Geology and Geochemistry of Combustible Minerals of the National Academy of Sciences of Ukraine; Институт геологии и геохимии горючих ископаемых НАН УкраиныМета. Метою дослідження є аналіз особливостей складу та ймовірних джерел походження екзотичних конгломератів в Українських Карпатах, а також створення геологічного нарису їхнього поширення. Методика. Методика містить детальний комплексний аналіз та узагальнення наявного фактичного геологічного матеріалу, а також порівняння отриманих даних. Результати. На основі систематизованого матеріалу складено таблицю співвідношення складу і віку екзотичних конгломератів Українських Карпат та створено орієнтовну схему їх поширення. Екзотичні конгломерати розвинені в різних структурних зонах земної кори, але особливо широко в складчастих областях та передгірських прогинах. Вони є одним із найкращих індикаторів палеогеографічних обстановок та мають велике палеотектонічне значення. Нагромадження потужних грубоуламкових верств свідчить про підсилення тектонічних рухів, які виводили глибинні породи на поверхню, де вони інтенсивно руйнувалися. Використовуючи дані досліджень складу уламків конгломератів, автор намагався відтворити місцерозташування та характер геологічної будови джерела зносу. На підставі отриманих результатів зроблено висновок, що ці породи не відповідають запропонованим джерелам зносу. Наявність уламків давніх метаморфічних порід у екзотичних конгломератах дала змогу виникнути гіпотезі внутрішніх піднять (кордильєр). У геологічній історії Карпат вони описувалися як виступи фундаменту карпатського простягання, котрі розділяли флішеві троги і своїм положенням відносно рівня моря впливали на перерозподіл осадового матеріалу. Проте досі немає належного пояснення специфіки формування цих кордильєр і їхньої кількості. Обґрунтовано необхідність подальшого детального вивчення проблеми поширення та складу екзотичних конгломератів. Наукова новизна. Проаналізовано головні дослідження екзотичних порід та схарактеризовано ймовірні джерела зносу уламкового матеріалу. Вперше викладено зведення виходів екзотичних конгломератів для регіону Українських Карпат та зазначено склад і вік уламкового матеріалу. Практична значущість. Результати дослідження сприятимуть кращому розумінню геологічної будови Українських Карпат, зокрема матимуть велике значення для подальших палеогеографічних та палеотектонічних побудовItem Уточнення геологічної будови Пенінського покриву Українських Карпат(Видавництво Львівської політехніки, 2017-06-13) Шлапінський, В. Є.; Жабіна, Н. М.; Мачальський, Д. В.; Тернавський, М. М.; Shlapinskyy, V.; Zhabina, N.; Machalskyy, D.; Ternavskyy, M.; Шлапинский, В. Е.; Жабина, Н. М.; Мачальский, Д. В.; Тернавский, М. М.; Інститут геології і геохімії горючих копалин НАН України; Інститут геологічних наук Національної академії наук України; ДП “Західукргеологія”; Instytut Geology and Geochemistry of Combustible Minerals of the National Academy of Sciences of Ukraine; Instytut Geology of the National Academy of Sciences of Ukraine; DP “Zahidukrheolohiya”; Институт геологии и геохимии горючих ископаемых НАН Украины; Институт геологических наук Национальной академии наук Украины; ДП “Захидукргеология”Мета. Метою досліджень є вивчення геологічної будови Пенінського покриву Українських Карпат з урахуванням нових даних геології та геофізики. Методика. Методика досліджень містить детальний комплексний аналіз матеріалів геологічних знімань, пошукових робіт, буріння і геофізичних досліджень Пенінського покриву. Результати. Пенінський покрив, у складі якого наявні відклади вікового діапазону тріас – олігоцен, в українському секторі Карпат у тектонічному аспекті є південно-західною одиницею Зовнішніх (Флішових) Карпат. Зараз домінує погляд про його належність до зони Закарпатського глибинного розлому, що відокремлює Зовнішні і Внутрішні Карпати. Це ґрунтується значною мірою на визнанні скель юрських і неокомських вапняків у складі покриву як тектонітів, утворених у зоні цього розлому. Під час проведеного дослідження доведено, що юрсько-неокомські скелі – це не тектонічні відторженці, а олістоліти гравітаційно-осадового походження у складі крейдової олістостроми. Пенінська тектонічна одиниця – це типова покривна структура Карпат, а не зона розвитку гігантської тектонічної брекчії, і не зона Закарпатського розлому. Будова покриву нічим не відрізняється від інших покривів Зовнішніх Карпат. Під неогеновим чохлом відклади Пенінського покриву контактують зі структурами Внутрішніх Карпат, проте не повсюдно. У Солотвинській западині на Пенінський покрив насунута Лесарненська зона, яка, ймовірно, належиться до Зовнішніх Карпат, з крейдовими відкладами в її складі, що унеможливлює безпосередній вплив на покрив Закарпатського розлому. Обґрунтовано існування стратиграфічної перерви у післяаптський час у Пенінському покриві і, відповідно, присутність фази австрійської складчастості. Палеоген району Перечина – це не вульшавська світа Внутрішніх Карпат, а вульховчицька світа Пенінського покриву, яка нарощується олігоценом. Пенінський покрив не продовжується в район Пояна Ботізії на суміжній території Румунії, а повертає на південний захід, узгоджено з поворотом вулканічного хребта Оаш – Шолес і лінією насуву Монастирецького субпокриву. Визначено, що насуви в Пенінському покриві відбувалися у часовому інтервалі після олігоцену і впродовж карпатію. Складено уточнену геологічну карту Пенінського покриву масштабу 1:100000 і чотири геологічні розрізи через усі ділянки покриву. Наукова новизна. Отримані під час дослідження перелічені результати здебільшого розглядали й інші геологи як ймовірні або альтернативні гіпотези. Це стосується насамперед трактувань скель як олістолітів, а не тектонітів. Проте, на підтримку такої версії не надавалось достатньо доказів, які б незаперечно її підтримували. Це ж зауваження стосується і решти результатів. У цій роботі всі результати розглядають у комплексі і підкріплені достатньою доказовою базою. Практична значущість. Результати дослідження дають можливість розвинути уявлення про Пенінську тектонічну одиницю, як проміжну ланку між Внутрішніми і Зовнішніми Карпатами. Уточнена геологічна карта може бути використана для практичних задач. Піднасув Пенінського покриву потенційно перспективний щодо промислової нафтогазоносності.Item Геодинаміка, тектоніка та сейсмічність Карпатського регіону України(Видавництво Львівської політехніки, 2013) Назаревич, А. В.; Назаревич, Л. Є.У роботі розглянуто характерні особливості сучасної геодинаміки, тектоніки та сейсмічності Карпатського регіону України і його складових частин – Складчастих Карпат, Закарпаття та Передкарпаття. Простежено їх взаємозв’язок і зв’язки з попередніми геодинамічними режимами та відповідними тектонічними структурами літосфери регіону. Проаналізовано особливості геодинаміки та сейсмотектонічного процесу в основних сейсмогенних зонах. В работе рассмотрены характерные особенности современной геодинамики, тектоники и сейсмичности Карпатского региона Украины и его составных частей – Складчатых Карпат, Закарпатья и Предкарпатья. Прослежена их взаимосвязь и связи с предыдущими геодинамических режимами и соответствующими тектоническими структурами литосферы региона. Проанализированы особенности геодинамики и сейсмотектонического процесса в основных сейсмогенных зонах. In the paper the features of modern geodynamics, tectonics and seismicity of Carpathian region of Ukraine and its parts (Folded Carpathians, Transcarpathians and Precarpathians) are considered. Their interconnection and connections with previous geodynamic regimes and corresponding tectonic structures of region’s lithosphere are traced. Features of geodynamics and seismotectonic process in the main seismogenic areas are analyzed.Item Нові перспективні райони, відклади і типи пасток вуглеводнів у піднасувних зонах Українських Карпат(Видавництво Львівської політехніки, 2013) Крупський, Ю. З.; Бодлак, В. П.Пропонується новий район пошуку вуглеводнів у „крайовому валі” Євразійської платформи в Закарпатті. Продуктивні комплекси: девон, карбон, юра, крейда, палеоген, неоген. Можливі різноманітні типи пасток. Предлагается новый район поиска углеводородов в "краевом вале" Евразийской платформы в Закарпатье. Продуктивные комплексы: девон, карбон, юра, мел, палеоген, неоген. Возможные разнообразные типы ловушек. A new area is suggested for hydrocarbon explorations in the margin shaft of the Eurasian platform, in the Transcarpathians. The productive systems: Devonian, Carboniferous, Jurassic, Cretaceous, Paleogene, Neogene. Traps of various types are possible.Item Моделювання напружено-деформованого стану осадового комплексу автохтону в зоні динамічного впливу насувного клину(Видавництво Львівської політехніки, 2014) Хом’як, Л. М.; Хом’як, М. М.Item Моделювання напружено-деформованого стану осадового комплексу в зоні колізії та динамічні умови формування ранніх насувів Українських Карпат(Видавництво Львівської політехніки, 2013) Хом’як, Л. М.; Хом’як, М. М.Запропоновано низку двовимірних скінченно-елементних моделей насувоутворення у флішовому басейні на основі рівнянь пружно-пластичності для кусково-однорідних середовищ. З використанням комп’ютерного моделювання уточнено механізм формування ранньокрейдових насувів Українських Карпат. У межах методики комплексного аналізу вивчено поля обчислених напружень та деформацій в осадовому комплексі за умов колізії. Визначено положення перших насувів загальнокарпатського орієнтування, значення тектонічних рухів та морфології дна палеобасейну. Предложен ряд двухмерных конечно-элементных моделей надвигообразования во флишевом бассейне на основе уравнений упруго-пластичности для кусочно-однородных сред. С использованием компьютерного моделирования уточнён механизм формирования раннемеловых надвигов Украинских Карпат. В рамках методики комплексного анализа изучены поля вычисленных напряжений и деформаций в осадочном комплексе при условиях коллизии. Определены положение первых надвигов общекарпатской ориентации, роль тектонических движений и морфологии дна палеобассейна. Series of the finite-element 2D-models of thrusts in the flysh basin on the base of elastoplasticity equations for piecewise-homogeneous medium are proposed. Using computer modelling the formation mechanism of thrusting in the Ukrainian Carpathian s during Early Cretaceous is improved. Within the framework of the complex analysis the fields of calculated stresses and st rains of the sedimentary rocks in the collision zone are studied. The place of first thrusts with general Carpathian orientation, the role of tectonic displacements and paleo-basin basement morphology are determined.Item Українські Карпати в структурі Панкардії (магматизм і геодинаміка)(Видавництво Львівської політехніки, 2013) Павлюк, М. І.; Ляшкевич, З. М.; Медведєв, А. П.Проаналізовано особливості різновікових магматичних комплексів разом з іншим геолого-геофізичним матеріалом, що дало можливість реконструювати послідовність формування структури як Панкардії загалом, так і Українських Карпат зокрема, від початку мезозою до кінця кайнозою. Проанализированы особенности разновозрастных магматических комплексов вместе с другим геолого-геофизическим материалом, что дало возможность реконструировать последовательность формирования структуры как Панкардии в целом, так и Украинских Карпат в частности, от начала мезозоя до конца кайнозоя. An analysis of peculiarities of the magmatic complexes of different age together with other geological-geophysical material has given the possibility to reco nstruct consequence of the formation of the both of Pancardi on the whole and the Ukrainia n Carpathians in particular, from the beginning of Mesozoic to the end of Cainozoic.