Вісники та науково-технічні збірники, журнали
Permanent URI for this communityhttps://ena.lpnu.ua/handle/ntb/12
Browse
53 results
Search Results
Item Telegram news channels: overview, audience preferences, specifics of functioning(Видавництво Львівської політехніки, 2023-02-28) Кіца, Мар’яна; Kitsa, Mariana; Lviv Polytechnic National UniversityДосліджено популярні світові новинні телеграм-канали, їх вплив на суспільство та визначено переваги та недоліки такого формату медіа. Розглянено відомі новинні канали, такі як The New York Times, BBC News, The Guardian, CNN та Reuters, проаналізовано їхні особливості та відмінності, описано позитивні та негативні аспекти використання телеграм-каналів для отримання новин та інформації. Для дослідження також проведено опитування аудиторії щодо їхнього досвіду використання новинних телеграм каналів та їхньої думки про переваги та недоліки такого формату медіа. Подано поради щодо вибору надійних та об’єктивних новинних телеграм-каналів та попередження про можливість поширення пропагандистської та необ’єктивної інформації в деяких каналах. Результати дослідження показали, що новинні телеграм канали здебільшого користуються популярністю серед молоді, яка шукає швидкого та зручного доступу до інформації. Опитування аудиторії показали, що більшість респондентів вважають такі канали зручними та доступними для отримання новин. Однак, дослідження також виявило ризики надання необ’єктивної та фейкової інформації деякими новинними телеграм каналами. Тому користувачам важливо звертати увагу на джерела та перевіряти інформацію з інших джерел. Дослідження популярних світових новинних телеграм каналів, проведене за допомогою методів аналізу активності та контенту, дозволило виявити переважаючі тематики, типи матеріалів та рівень активності аудиторії. Крім того, дослідження показало, що якість контенту та журналістські стандарти відрізняються від каналу до каналу. Телеграм канали The New York Times, BBC News, The Guardian та Reuters отримали високі оцінки від аудиторії та експертів щодо якості та незалежності своєї інформації. Телеграм канал CNN також має високі журналістські стандарти. Отже, стаття містить цінну інформацію для тих, хто цікавиться новинами та користується телеграм-каналами як джерелом інформації. Вона допоможе вибрати найбільш якісні та достовірні канали, а також використовувати їх із максимальною користю та обережністю.Item Особливості подачі інформації про війну Росії проти України на ресурсі інформаційного агентства “Associated press”(Видавництво Львівської політехніки, 2023-02-28) Семен, Наталія; Semen, Natalia; Національний університет “Львівська політехніка”Повномасштабна війна з боку Росії проти України похитнула стабільність та мир у всьому світі. Щоденні руйнування інфраструктури внаслідок ворожих обстрілів, загибель військових та цивільних, ракетний терор та інші події на фронті несуть загрозу не лише Україні, а й всьому світові. Саме тому ця тема є в полі зору усіх якісних медіа як України, так і інших країн, а особливо США. Адже саме Америка є нашим головним партнером та активно допомагає у боротьбі з ворогом. Інформаційне агентство “Associated Press” від початку повномасштабного вторгнення Росії в Україну активно інформує світ про перебіг цієї кривавої війни. Щодня тут з’являється багато різножанрових матеріалів про повномасштабне вторгнення Росії в нашу країну. Такий контент розміщений під рубрикою “Російсько-українська війна”. Оскільки медіа відображають суспільні настрої, формують громадську думку щодо важливих питань та впливають на неї, то існує нагальна потреба аналізувати особливості подачі інформації про війну Росії проти України у ЗМІ. Саме тому мета даного дослідження полягає у аналізі риторики про війну Росії проти України в контенті провідного американського інформаційного агентства “Associated Press”. Це інформагентство є авторитетним та відомим, адже споживачами його контенту є більша половина населення світу. Тому дуже важливою є підтримка проукраїнської риторики на “Associated Press”. Адже це медіа дотримується стандартів якісної журналістики і подає інформацію правдиво та неупереджено, тому його визнають у всьому цивілізованому світі. Питання дослідження подачі інформації про війну Росії проти України після 24 лютого 2022 року для науковців знову набуває нового значення. Адже протистояння триває і щодня демонструє нові виклики як для військових, так і для медіа, як українських, так і закордонних. Питання специфіки висвітлення російсько-української війни в медіа України цікавить багатьох науковців, зокрема М. Кіцу, А. Моргун, В. Жугая, І. Патлашинську, Б. Синчака та багатьох інших. Усі вони аналізують різні площини цієї великої системи і пропонують власні підходи, теорії та концепції щодо досліджуваного питання.Item Paywall as a model of functioning foreign and Ukrainian online media(Видавництво Львівської політехніки, 2023-02-28) Кіца, Мар’яна; Кравчак, Петер; Kitsa, Mariana; Kravcak, Peter; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National University; Catholic University in RuzomberokУ час глобального розвитку Інтернету мас медіа зазнали значних змін. Легка доступність до створення та поширення контенту, блогінг, соціальні мережі заохотили медіа до пошуку нових форм та методів комунікації з аудиторією. Найбільше відчули зміни традиційні медіа, зокрема газети, які були змушені зменшити свої тиражі або повністю перейти в онлайн. Проте і такий формат потребує видозмін через фінансові проблеми. Одним із поширених механізмів функціонування у світових онлайн медіа є платний контент, так званий пейвол. Цей підхід передбачає залучення коштів від читачів шляхом місячної підписки або платних окремих матеріалів. У США та країнах Західної Європи платний контент в онлайн медіа почали запроваджувати на початку 21 століття. Серед перших медій, які вдались до такого інструменту залучення коштів від читачів були, New York Times та The Wall Street Journal. Якщо New York Times просто обмежило ліміт безкоштовних матеріалів до двадцяти, то The Wall Street Journal цілком обмежив доступ до повних версій своїх публікацій. Різні моделі платного контенту запровадили також французькі та австралійські онлайн медіа. В Україні вперше таку модель запровадила газета Kyiv Post. Проте цей засіб масової інформації не є для широкого залу, і відразу орієнтувався на нішеву аудиторію. Відтак ми вважаємо першим суспільно політичним Інтернет-ЗМІ в Україні, що вдався до моделі пейвол було видання “Новий час”, яке почало працювати за цією схемою у 2020 році. Ще одним Інтернет-ЗМІ стало “Ліга.нет”, яке запропонувало читачам версію онлайн ЗМІ без реклами за символічну оплату. Поштовхом до збирання коштів із читачів в Україні стала пандемія коронавірусу, коли кількість рекламодавців суттєво зменшилась. Наступним викликом стала війна, відтак онлайн медіумам варто шукати нові способи залучення та втримування аудиторії, а також отримування фінансів для стабільного функціонування.Item Solipsism as a factor in content personalization: practice of internet journalism(Видавництво Львівської політехніки, 2023-02-28) Фінклер, Юрій; Finkler, Juryj; Галицький коледж імені В'ячеслава Чорновола; V’yacheslav Chornovil Galician CollegeІснує небагато досліджень щодо того, як журналісти інтернет-видань створюють контент для переконання громадськості, як працюють технології мережевих мас-медій. У цій статті представлені дослідницькі результати теоретичної розвідки щодо можливості переконання користувачів у суспільно-політичних та соціально-економічних аспектах розуміння контенту. При тому, що багато користувачів добре обізнані в створенні та споживанні інформації у функціональних межах Інтернет-видань, аналіз ставив за мету виявити прогалини в індивідуальному уявленні аудиторії про контент. Метою статті є виокремлення феномену соліпсизму в Інтернет-журналістиці як стандартного постмодерністського намагання журналістів вбудовувати власний соціальний досвід в індивідуальний простір людини. За відсутності офіційної, бюрократично оформленої великої державної обов’язкової комунікаційної політики і націоналісти, і ліберали, і консерватори, і анархісти, і соціалісти, і комуністи просувають свою власну ідеологію через інтернет-видання. Узагальнений контент усіх цих видань є внеском у демократичну практику функціонування інтернет-видань України як чинник суперечки за право на власний соліпсизм аудиторії. За подібних умов контент інтернет-журналістики буде накопичуватися в суспільстві, оскільки конструктивізм контенту входитиме у суперечність між чітко окресленими принципами інтернет-видань та практичністю аудиторії. Питання про демократичність режимів у суспільствах, у межах яких працюють контенти інтернет-видань, набагато більш глибинні. Мається на увазі сукупність організаційних і політичних чинників функціонування конкретного суспільства. Якою ціною автономії мас-медій через їхню позірну спонтанність та реальну різноманітність спричиняють втягування масової аудиторії в ідеологію, партійне життя, економіку, спорт, вибори, культуру, патріотизм, державну політику?.. Комунікаційний соліпсизм – це про конкретний інтерес конкретної людини до конкретної проблеми, що висвітлюється конкретним інтернет-виданням, про досвід значущої демократичної участі аудиторії лише в невеличкому, але принципово важливому для цієї аудиторії сегменті ідеології, партійного життя, економіки, спорту, виборів, культури, патріотизму, державної політики…Item Lviv regional media and their content from/for the “Primary client”(Видавництво Львівської політехніки, 2022-02-22) Залізняк, Юрій; Zaliznyak, Yuriy; Львівський національний університет імені Івана Франка; Ivan Franko national university of LvivВпродовж років експерти Інституту Демократії імені Пилипа Орлика (ІДПО) здійснюють кількісний та якісний моніторинг інформаційного простору України на місцевому рівні. Обираючи певні області, а також друковані та онлайн видання у кожній з них регіональні групи забезпечують не лише облік та опис контенту – до їх завдань належить порівняння результатів роботи регіональних редакцій поміж собою. Окремою своєю місією фахівці ІДПО тут вважають виокремлення показових кейсів та підготовку фахових рекомендацій для редакцій задля того, аби їх аудиторія максимально уникала контакту з неякісним або шкідливим контентом. Предмет дослідження: стаття концентрує увагу і зосереджується на аналізі контенту чотирьох друкованих видань, що друкуються для аудиторії у Львівській області, а саме йдеться про «Високий замок», «Експрес», «Львівська пошта» (усі виходять безпосередньо у Львові) та «Новини Прибужжя» (виходить у місті Червонограді) – загалом йдеться про 517 публікацій впродовж моніторингових періодів, що мали місце 10-16 травня та 13-19 вересня 2021 року. Також йдеться про чотири онлайн видання – зокрема, такі сайти: «Вголос», «Гал-інфо», «Захід.нет» та «Львівський портал» (сукупно 800 публікацій впродовж згаданих вище тижнів моніторингу у травні і вересні 2021 року). Методологія: ключовими методами, що були застосовані у даному дослідженні, є кількісний аналіз, якісний аналіз та контент-аналіз з фокусуванням на дотриманні стандартів роботи медіа, на ознаках наявності пропаганди або прихованої реклами, а також на темах, жанрах, тональності та оригінальності контенту включених до переліку видань. Результати: беручи до уваги формальну відданість професійним стандартам, водночас місцеві друковані та онлайн медіа Львівщини наражаються на певні видимі труднощі. Основні виклики, що полягають у завоюванні уваги їх аудиторії та освоєнні рекламних бюджетів, змушують медіа послуговуватись специфічним визначенням поняття основного клієнта. Питання того, у чиїй власності перебуває медіа, чи хто контролює іншим чином певне медіа, також тут відіграє не останню роль з погляду впливу на якість медійного контенту. У статті подано кілька яскравих прикладів ймовірного порушення журналістських стандартів, або принаймні випадків, які можна назвати контентом, що перебуває на межі нормативної теорії сучасної журналістики.Item Роль соціальної мережі Instagram у популяризації журналістського контенту(Видавництво Львівської політехніки, 2022-02-22) Семен, Наталія; Semen, Natalia; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityСоціальна мережа Instagram вже давно вийшла за межі розважальної платформи, на якій можна ділитися лише світлинами і короткими підписами до них. Тепер це повноцінний ресурс для популяризації власного контенту і поширення його на інших соціальних платформах, зокрема у Facebook. Починаючи зі свого заснування у 2010 році і дотепер ця соціальна мережа регулярно оптимізує свої функції, чим спрощує роботу для користувачів. Сьогодні кожне популярне вітчизняне медіа, а також багато впливових осіб держави є зареєстрованими на вебресурсі Instagram, і активно налагоджують роботу тут. Це різнобічна соціальна мережа, оскільки тут можна ділитися власним контентом, популяризувати себе, шукати інформаційні приводи та черпати актуальну й свіжу інформацію безпосередньо від першоджерел. Платформа Instagram має низку особливостей, функцій та трендів, використовуючи які, можна оптимізувати свою роботу та ефективно популяризувати журналістський контент і власну діяльність. Наслідуючи діяльність своїх закордонних колег, вітчизняні медійники також активізували свою роботу в мережі Instagram. В Україні вже сформувалась ціла плеяда засобів масової інформації, які не менш цікаво та інформативно працюють на цій платформі. Кожен з них має свій неповторний стиль подачі контенту, чим привертає увагу багатьох підписників до справді цікавих та злободенних тем для суспільства. Також частими є випадки, коли пост чи сторіс відомої людини в цій соцмережі є приводом для написання журналістського матеріалу, а іноді навіть для розслідування і покарання винних. Саме тому вітчизняні медіа, усвідомивши всю масштабність впливу ресурсу Instagram на аудиторію, активно налагоджують свою роботу тут.Item Теоретичне обґрунтування проблеми орбітальних масмедіа(Видавництво Львівської політехніки, 2021-02-21) Фінклер, Юрій; Finkler, Juryj; Чорноморський національний університет імені Петра МогилиСучасні засоби масової комунікації (наприклад, радіо, газети, телебачення чи інтернет-журналістика), та й увесь спектр засобів масової комунікації (наприклад, театр, музика, виставки, кіно, драма, опера, візуальне мистецтво тощо) просувають наратив – інтерпретаційні як журналістом, так і аудиторією контексти реалій, про які йдеться в журналістській подачі. Але із запровадженням цілісних систем ідеологічно об’єднаних масмедіа наратив вже не піддається характеристиці тимчасовості чи розлогості інтерпретацій. Контексти і наративи масмедійного контенту вже більше не маскують під припущення чи гіпотези конкретну ідеологічну, партійну, світоглядну позицію, яка є далекою від розмірковувань про пізнавальність життя, журналістики, роботи журналіста. Колись дуалістичне використання контексту інтерпретаційного середовища перетворилось на позаконструктивістську модель тиску на аудиторію не за допомогою сюжетів, а фундаментальних світоглядних та ідеологічних, а часто – прямих партійних пропозицій. Пропонується розглянути контекст як підґрунтя для взаємодії та різних засобів масової інформації, які не лише об’єднані спільними ідеологічними наративами, але й мають певний центр, навколо якого здійснюється весь контент. Маємо ефект орбітальних масмедіа – в межах їхніх контентних пропозицій відбувається взаємодія авторів і аудиторії з метою розподілу такого контенту, який в рамках інформування про щось чи про когось не стільки покращує взаємодію медіа та аудиторії, скільки слугує елементом жорсткого контентного тиску на аудиторію в межах тих журналістських подач, які транслюються цими групами медіа.Item Інформаційний сервіс рейтингування комерційного контенту(Видавництво Львівської політехніки, 2019-02-26) Верес, О. М.; Карпов, І. А.; Кісь, Я. П.; Рішняк, І. В.; Veres, Oleh; Karpov, Ihor; Kis, Yaroslav; Rishnyak, Ihor; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityПодано результати критичного аналізу чотирьох методів оцінювання рейтингу комерційного контенту інтернет-сервісу, а саме: “Просто плюс”; “Плюс/Мінус”; “Зірковий”; “Комбінований”. Підґрунтям розроблення моделі інформаційного сервісу обрано метод “Зірковий”, адже він надає розгорнуту оцінку із фіксованою шкалою значень. Побудовано та оптимізовано математичне забезпечення “Зіркового” методу для обчислення рейтингу контенту, в основі якого формула середнього арифметичного зваженого з врахуванням середньої кількості голосів та середнього рейтингу усіх електронних документів. Для можливості впливати на рейтинг введено контролюючий параметр k. Додано два неконтрольовані параметри: кількості продажів та завантажувань, які впливають на фактичний рейтинг контенту. Також, щоб позбутися залежності рейтингу між різними категоріями та через те, що величина рейтингу вийшла за межу у 5 зірок, було введено масштабування рейтингу для контенту, враховуючи максимальне значення рейтингу у відповідній категорії до інтервалу у 5 зірок. Введено відношення між рейтингом контенту та прибутком продавця і сервісу. Реалізовано задачу обчислення комісії за продаж контенту залежно від його рейтингу, що має мотивувати продавців підвищувати якість контенту, тим самим сервіс підвищуватиме рейтинг цього контенту. Метою рейтингування контенту є збільшення кількості продажів побудовою правдоподібних рейтингових списків. Розроблене програмне забезпечення для діючого проекту ehuub.com. Web-сервіс дає змогу швидко і просто продавати та формувати комерційний контент. Наведено приклади обчислення рейтингу та продемонстровано програмне забезпечення. Подальші дослідження будуть спрямовані на розвиток та вдосконалення інтелектуальної складової, що зменшить суб’єктивний вплив на формування значення контрольного параметра k.Item Регламентація процесу подання Львівської політехніки у WWW шляхом розміщення новинного інформаційного наповнення на офіційному веб-сайті університету(Видавництво Львівської політехніки, 2018-02-26) Березко, Олександр; Жежнич, Павло; Левченко, Олександр; Зуб, Христина; Berezko, Oleksandr; Zhezhnych, Pavlo; Levchenko, Oleksandr; Zub, Khrystyna; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityПроаналізовано новинне інформаційне наповнення офіційного веб-сайта Львівської політехніки та можливостей промоції новин у його межах. Запропоновано критерії для ранжування новин за важливістю та принципи їхнього розміщення на головній сторінці.Item Особливості подавання радіоновин: порівняльна характеристика радіо “Ера ФМ” та “BBC RADIO 5 LIFE”(Видавництво Львівської політехніки, 2019-02-26) Галаджун, Зоряна; Осьмак, Юлія; Haladzhun, Zoriana; Osmak, Yuliya; Національний університет “Львівська політехніка”; “Четвертий канал”, КиївРозглянуто актуальність новин на радіо в епоху цифрових медіа та відзначено, що місія новин на радіо залишається незмінною – інформування людей про те, що сталось у світі, країні, регіоні, місті. Зазначено, що змінюватись може лише форма подавання новин і специфіка роботи відділу інформації. Доведено, що формат подавання новин повинен відповідати часу, регіону мовлення і бути привабливим для слухачів, на яких орієнтується радіостанція, – так званій “цільовій аудиторії”. Проаналізовано контент новин на радіо “Ера ФМ” та радіо “BBC Radio 5 Life”, в результаті чого виокремлено відмінності в роботі редакцій обох радіостанцій. Серед найвагоміших вказано такі: подавання новин обох станцій відрізняється, передусім, якістю звукових матеріалів у ефірі, що пояснюється технічним оснащенням студій двох радіостанцій; манера ведучих читати новини. Радіо “BBC Radio 5 Live” відійшло від стандартного формату викладання новин рівним, монотонним тоном і з одноманітною, правильною інтонацією, натомість перейшло до ведення нового формату – повідомлення новин у невимушеній розмові двох ерудованих ведучих. Тим часом “Ера-ФМ” поки дотримується традиційного формату ведення. Чіткі, рівні й правильні інтонації ведучих новин незмінні, до них звик український слухач і це не робить новини на радіостанції особливими; стиль написання новин у “Ери-ФМ” більше нагадує мову прес-релізів, а у “BBC Radio 5 Life” – легкі, короткі, прості й зрозумілі слухачеві повідомлення. Автори виокремили рекомендації для українських радійників: 1) варто відійти від подавання новин у стилі “прес-релізів” і більше адаптовувати їх під слухача; 2) журналістам потрібно уникати надмірного нагромадження цифр у новинах, які заважають сприймати і розуміти інформацію; 3) за можливості, стежити за добором кадрів і не допускати в ефір нередаговані новини журналістів-початківців; 4) у випусках новин висвітлювати насамперед не події, а новини; 5) давати більше новин формату “лайт”; 6) збільшити частку міжнародної інформації у випусках новин; 7) розширювати мережу кореспондентів; 8) проводити більше опитувань людей на актуальні теми і давати їх в ефір; 9) використовувати нове, сучасніше музичне оформлення; 10) додати в ефір інтерактиву; 11) працювати над хорошим піаром. Публікувати на сайті та сторінках у соціальних мережах матеріали із випусків новин; 12) глибше розуміти свою аудиторію, контактуючи із нею, спілкуючись, проводячи відкриті заходи, під час яких колектив може безпосередньо знайомитись зі своєю цільовою аудиторію.