Вісники та науково-технічні збірники, журнали
Permanent URI for this communityhttps://ena.lpnu.ua/handle/ntb/12
Browse
24 results
Search Results
Item Специфіка та основні наслідки впливу пандемії коронавірусу на місцеві вибори 2020 р. в Україні (Оглядова стаття)(Видавництво Львівської політехніки, 2023-02-28) Бучин, Микола; Ковальчук, Анастасія; Buchyn, Mykola; Kovalchyk, Anastasiia; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityДосліджено особливості впливу пандемії коронавірусу на виборчий процес та результати голосування на прикладі місцевих виборів 2020 р. в Україні. Використовуючи комплекс загальнонаукових, логічних та емпіричних наукових методів, розкрито особливості та проблеми проведення у 2020 р. виборів до органів місцевого самоврядування України, які відбувалися в умовах пандемії COVID-19. Наголошено на тому, що не відтерміновували дату проведення місцевих виборів 2020 р. Натомість головний акцент в Україні було зроблено на застосуванні спеціальних механізмів захисту українських громадян від поширення коронавірусної інфекції під час проведення місцевих виборів. Автори доводять, що пандемія COVID-19 не мала масштабного негативного впливу на місцеві вибори 2020 р. в Україні та не призвела до суттєвих правопорушень, які б ставили під сумнів легітимність та демократичність виборчих процедур. Водночас найнижча у вітчизняній електоральній практиці явка громадян значною мірою була спричинена пандемією коронавірусу: майже третина українських виборців не з’явилася на виборчі дільниці саме з причин, пов’язаних із пандемією. Наголошено на тому, що під час місцевих виборів 2020 р. в Україні, окрім чинників, безпосередньо пов’язаних із пандемією COVID-19, негативний вплив на виборчий процес та його якість здійснювали низка інших чинників. Йдеться, насамперед, про недостатнє фінансове забезпечення спеціальних умов для голосування в умовах пандемії COVID-19; зміни виборчих правил (прийняття Виборчого кодексу) напередодні місцевих виборів; слабку інформаційну політику з боку держави щодо роз’яснення особливостей проведення виборів за новою виборчою системою в умовах пандемії COVID-19.Item Особливості та наслідки впливу пандемії коронавірусу на виборчий процес у світі(Lviv Politechnic Publishing House, 2022-02-22) Бучин, Микола; Ковальчук, Анастасія; Buchyn, Mykola; Kovalchuk, Anastasia; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityДосліджено вплив пандемії коронавірусу на виборчий процес та результати виборів. Використовуючи комплекс загальнонаукових, логічних та емпіричних методів, виокремлено наслідки та основні форми впливу пандемії на виборчий процес: зміна (відтермінування) дати виборів; використання нетрадиційних (альтернативних) методів голосування; застосування спеціальних механізмів захисту громадян від поширення коронавірусної інфекції під час проведення виборів; зміна рівня участі громадян у виборчому процесі; зміна якості та демократичності виборчого процесу; зміна динаміки захворюваності внаслідок участі у виборах та ін. Проаналізовано особливості застосування згаданих форм впливу пандемії коронавірусу на виборчий процес на прикладі зарубіжних країн. Зроблено висновок, що на початкових етапах пандемії основною реакцією урядів більшості країн було відтермінування дати виборів. За цього авторитарні лідери використовували це як привід для максимального продовження своїх повноважень та можливості узурпації влади. Згодом більш поширеним стало проведення виборів відповідно до встановленої законодавством дати з використанням альтернативних методів голосування або ж застосування спеціальних безпекових заходів під час виборів у поєднанні з традиційним волевиявленням на виборчих дільницях. Показано, що пандемія коронавірусу суттєво не вплинула на демократичність виборчого процесу (демократичні країни проводили вибори відповідно до демократичних стандартів, а недемократичні – з їх порушенням). Водночас пандемія коронавірусу здебільшого зумовила зниження електоральної участі громадян. Також спостерігалося зростання темпів захворювання у поствиборчий період.Item Особливості та наслідки впливу пандемії коронавірусу на виборчий процес у світі(Видавництво Львівської політехніки, 2022-02-22) Бучин, Микола; Ковальчук, Анастасія; Buchyn, Mykola; Kovalchuk, Anastasia; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityДосліджено вплив пандемії коронавірусу на виборчий процес та результати виборів. Використовуючи комплекс загальнонаукових, логічних та емпіричних методів, виокремлено наслідки та основні форми впливу пандемії на виборчий процес: зміна (відтермінування) дати виборів; використання нетрадиційних (альтернативних) методів голосування; застосування спеціальних механізмів захисту громадян від поширення коронавірусної інфекції під час проведення виборів; зміна рівня участі громадян у виборчому процесі; зміна якості та демократичності виборчого процесу; зміна динаміки захворюваності внаслідок участі у виборах та ін. Проаналізовано особливості застосування згаданих форм впливу пандемії коронавірусу на виборчий процес на прикладі зарубіжних країн. Зроблено висновок, що на початкових етапах пандемії основною реакцією урядів більшості країн було відтермінування дати виборів. За цього авторитарні лідери використовували це як привід для максимального продовження своїх повноважень та можливості узурпації влади. Згодом більш поширеним стало проведення виборів відповідно до встановленої законодавством дати з використанням альтернативних методів голосування або ж застосування спеціальних безпекових заходів під час виборів у поєднанні з традиційним волевиявленням на виборчих дільницях. Показано, що пандемія коронавірусу суттєво не вплинула на демократичність виборчого процесу (демократичні країни проводили вибори відповідно до демократичних стандартів, а недемократичні – з їх порушенням). Водночас пандемія коронавірусу здебільшого зумовила зниження електоральної участі громадян. Також спостерігалося зростання темпів захворювання у поствиборчий період.Item Роль міжнародних організацій у демократизації виборів в Україні(Видавництво Львівської політехніки, 2021-02-25) Бучин, Микола; Мущенко, Яна; Buchyn, Mykola; Mushchenko, Yana; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityДосліджено роль міжнародних урядових та неурядових організацій у демократизації інституту виборів. Використовуючи комплекс загальнонаукових, логічних та емпіричних наукових методів, виокремлено основні форми впливу міжнародних організацій на демократизацію виборчого процесу: нормативно-правовий вплив (розроблення з боку міжнародних організацій нормативно-правових документів, які регламентують дотримання міжнародних демократичних стандартів; оцінювання ступеня відповідності демократичним принципам національного виборчого законодавства та висловлення рекомендацій щодо його вдосконалення); контролювальний вплив (здійснення міжнародними організаціями короткотермінового та довготермінового спостереження за ходом виборчої кампанії, голосуванням та підрахунком голосів); інституційно-функціональний вплив (реалізація міжнародними організаціями проектів щодо вдосконалення виборів у конкретних країнах через надання матеріально-технічної, консультативної, просвітницької допомоги тощо). Проаналізовано особливості здійснення міжнародними організаціями згаданих вище форм впливу під час виборів в Україні. Зроблено висновок, що найважливішу електоральну роль міжнародні організації відіграють у транзитних суспільствах, де сприяння виборчим процедурам з боку міжнародної спільноти часто стає каталізатором демократичних перетворень у цих країнах. Показано, що міжнародні організації проводили активну політику щодо підтримки виборів в Україні від часу здобуття незалежності та до сьогодні, значно вплинули на демократизацію виборчого законодавства і виборчої практики нашої держави, сприяли формуванню демократичної електоральної свідомості та культури українських громадян.Item State policy of Ukraine and Poland for the protection of national minorities: comparative analysis(Видавництво Львівської політехніки, 2019-02-26) Бучин, Микола; Дутчак, Христина; Buchyn, Mykola; Dutchak, Khrystyna; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityУ статті здійснено порівняльний аналіз державної політики України та Польщі щодо захисту прав національних меншин. Автори розкривають суть та виділяють ознаки національних меншин, аналізують ситуацію щодо національних меншин, яка існує в Україні та Польщі. Здійснення порівняльного аналізу української та польської державної етнополітики засноване на чітко вироблених критеріях порівняння: період формування національних меншин; кількісно-демографічні характеристики національних меншин (чисельність національних та етнічних меншин; найбільша національна та етнічна меншина; загальна кількість національних та етнічних меншин); тенденції географічного розселення національних меншин; історичний розвиток політики захисту прав національних меншин; документи, що регулюють політику захисту національних меншин; об’єднання, що регулюють захист прав національних меншин; рівень відповідності політики захисту прав національних меншин міжнародним стандартам; механізми міжнародного співробітництва у сфері правового захисту; фінансова підтримка національних меншин; політична активність національних меншин; ступінь задоволення інформаційних потреб національних меншин. Результати порівняльного дослідження наведено у вигляді таблиці. Автори відзначають, що державна політика України та Польщі щодо захисту прав національних меншин має і спільні (однаковий період формування національних меншин; однаково висока політична активність меншин та ін.), і відмінні риси (різна чисельність національних меншин в Україні (10 млн) та Польщі (700 тис.); різний рівень відповідності державної етнополітики міжнародним стандартам (недостатній в Україні та достатній у Польщі); недостатня забезпеченість національних меншин джерелами інформації в Україні та високий її рівень у Польщі та ін.).Item Виборчі цензи як атрибут демократичних виборів(Видавництво Львівської політехніки, 2019-02-26) Бучин, Микола; Міщенко, Яна; Buchyn, Mykola; Mushchenko, Yana; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityПроаналізовано суть виборчих цензів як однієї із складових загального виборчого права. Автори взяли за основу типологію виборчих цензів, яка передбачає їхній поділ на три основні групи: технічні, охоронні та дискримінаційні. Здійснено детальний аналіз виборчих цензів, які входять до кожної з трьох груп. Автори, аналізуючи виборчі цензи, розглядають обмеження виборчих прав громадян крізь призму проблеми їхньої трансформації у контексті демократизації суспільно-політичного ладу країн світу. Щодо активного виборчого права автори доводять доцільність застосування таких виборчих цензів, як віковий, громадянства, осілості та дієздатності. Водночас щодо пасивного виборчого права допустимим, на думку дослідників, є більш жорстке застосування виборчих обмежень, зокрема, службового, морального цензів, цензу освіченості та ін.Item Інформаційна війна та її особливості на сучасному етапі(Видавництво Львівської політехніки, 2018-02-26) Бучин, Микола; Курус, Юля; Buchyn, Mykola; Kurus, Yuliia; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityУ статті автори розкривають суть інформаційної війни, акцентують увагу на основних розуміннях цього феномену. Наголошено, що в науковій літературі інформаційна війна трактується, зокрема, як: суперництво в інформаційно-психологічній сфері задля впливу і контролю над ресурсами; інформаційний вплив на прийняття політичних рішень; сучасний конфлікт, який притаманний для епохи постіндустріального суспільства; конфлікт, який передбачає використання інформаційної зброї та ін. Трактуючи інформаційну війну з позиції конфліктологічного підходу, автори з’ясовують відмінності між інформаційною війною і такими поняттями, як «психологічна війна», «збройний конфлікт», «кібервійна», «кібертероризм», «мережева війна», «хактивізм». Виокремлено суб’єктів та об’єктів інформаційної війни, виділено різноманітні форми інформаційних протистоянь. Автори характеризують основні цілі інформаційних воєн: контроль інформаційного простору; захист інформації; інформаційні атаки на суперника; підвищення ефективності збройних сил та ін. Значну увагу звернено на аналіз інформаційної зброї. Автори виокремлюють її основні характеристики та переваги порівняно з традиційною зброєю, конкретні форми її використання. Показано відмінності між оборонною та наступальною інформаційними війнами. Виділено основні принципи ефективності інформаційних воєн, зокрема: прикладання максимуму зусиль задля розширення інформаційного простору зі збереженням контролю; здійснення інформаційного впливу на найуразливіші елементи інформаційної системи противника; здійснення протидії та контрдії інформаційному впливу ворога та зменшення сфери його поширення; застосування комплексного підходу під час формування стратегії інформаційного протиборства (поєднання методів інформаційної війни з економічними, військовими, політичними та іншими чинниками).Item Russian information war against Ukraine: peculiarities and mechanisms of countering(Lviv Politechnic Publishing House, 2018-04-12) Бучин, Микола; Курус, Юля; Buchyn, Mykola; Kurus, Yuliia; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityРозглянуто проблему інформаційної війни Росії проти Україні. Автори розкривають суть інформаційної війни, її трактування в межах широкого та вузького підходів. На основі використання історичного, системного та структурно-функціональних методів з’ясовано основні недоліки інформаційної сфери України, виокремлено основні механізми її захисту. Серед механізмів протидії інформаційній війні Росії проти України виділено дві групи: нормативно-правові та інституційні. До першої групи автори зараховують законодавчі акти України, серед яких провідну роль у протидії інформаційній агресії Росії відіграє Доктрина інформаційної безпеки України. Серед другої групи механізмів дослідники виділяють державні та недержавні інституції, діяльність яких спрямована на формування та реалізацію інформаційної безпеки України, а також міжнародні структури, діяльність яких спрямована на нейтралізації інформаційного впливу з боку Росії. Серед вітчизняних інституційних механізмів протидії російській інформаційній важливе місце, на думку авторів, належить Міністерству інформаційної політики України, Раді національної безпеки та оборони України, кіберполіції та ін. Значну увагу звертають на такі механізми протидії інформаційній війні Росії проти України, як заборона російських сайтів та соціальних мереж, а також запровадження квот на українську мову у мас-медіа. Автори зазначають, що дії України щодо нейтралізації інформаційних загроз з боку Росії слід здійснювати на трьох рівнях: перший – геополітичний (полягає у впливі на інформаційного агресора та обмеження інтенсивності і сили його нападу); другий – стан, який охоплює захист цілісності, ефективності та дієздатності системи управління, інформаційної інфраструктури, інформаційних ресурсів; третій – рівень громадськості (спрямований на захист стабільності та послідовності розвитку соціальних та політичних відносин, свідомості громадян, цілісності кожної людини).Item Нові підходи до вивчення проблеми популізму (Рецензія на монографію Кіянки І. Б. Популізм в історії та сучасності: ідеологічні течії, рухи та політичні технології / Ірина Киянка. – Львів : Простір, 2016. – 366 c.)(Lviv Polytechnic Publishing House, 2016) Бучин, Микола; Національний університет “Львівська політехніка”Розглянуто проблеми популізму в контексті історичного та політичного розвитку систем та їхніх цінностей. Розкрито теоретичне розуміння популістських рухів та ідеологій. Всебічно досліджено питання популізму, починаючи від давніх до сучасних популістських демагогів. Показано історію народницького руху в Сполучених Штатах, популізм як варіант фашизму в Італії та Іспанії, популізм Румунії і його поширення в Центральній, Східній і Західній Європі. Чітко відображено дослідження поточного стану технології популізму як політичної боротьби. Наголошено, що монографічне дослідження є новим і важливим внеском у розвиток вітчизняної та зарубіжної політології. The author considers the problems of populism in the context of historical and political development of systems and their values. The research dwells on theoretical understanding of populist movements and ideologies. Populism issues ranging from ancient to contemporary populist demagogues is comprehensively shown. The history of the populist movement in the United States, populism as a variant of fascism in Italy and Spain, populism in Romania and its distribution in Central, Eastern and Western Europe are analysed. The book clearly reflects researches of the current state of technology populism as a political struggle. It is emphasised that monographic research is a new and important contribution into the development of national and foreign political science.Item Правовий статус виборчих комісій в Україні(Lviv Polytechnic Publishing House, 2016) Бучин, Микола; Національний університет “Львівська політехніка”Розглянуто проблему правового статусу виборчих комісій в Україні. На основі аналізу українського виборчого законодавства показано такі аспекти правового статусу виборчих комісій, як термін їхньої діяльності, обсяг повноважень, правовий статус членів виборчих комісій тощо. The article analyses a problem of the legal status of election commissions in Ukraine as a condition of their independence. It dwells on such elements of the legal status of election commissions, as the right to issue regulations binding for both citizens and authorities; permanent nature of commissions at the national level; lack of opportunity for the authorities which form a commission to recall proposed representatives to electoral bodies and others. The electoral legislation of Ukraine which consolidates the legal status of election commissions is analyzed. Positive character of legal norms which enshrined permanent nature of the Central Election Commission of Ukraine in 1997 is emphasized. Gradual improvement and specification of the national electoral law regarding the scope of election commissions’ powers and legal status of decisions they take is shown. It is proved that the legal status and characteristics of commission members greatly influence the character of commission’s activity, its independence and effectiveness of functioning. Evolution of Ukrainian legal regulation of election commissions members’ status is shown. The problematic aspects of the legal regulation of election commissions’ status in Ukraine is outlined and the ways of improving the legislation in this area are suggested. The latest include: feasibility of establishing educational and age limitation for commission members, especially for their managerial staff; need in vocational training for all commission members and inclusion of competent people whose professional activity is tangent to elections; establishing of appropriate remuneration of election commissions members; need in ensuring safety of election commissions members in the context of the Russia-Ukraine war; need for reduction of tension and conflict among electoral commissions members, etc.
- «
- 1 (current)
- 2
- 3
- »