Вісники та науково-технічні збірники, журнали
Permanent URI for this communityhttps://ena.lpnu.ua/handle/ntb/12
Browse
4 results
Search Results
Item Geological conditions of development and landscape differentiation of modern geological and geomorphological processes in the highlands of the Chornohora massif (Ukrainian Carpathians)(Видавництво Львівської політехніки, 2028-02-22) Карабінюк, Микола; Калинич, Іван; Лета, Василь; Микита, Михайло; Мельничук, Володимир; Karabiniuk, Mykola; Kalynych, Ivan; Leta, Vasyl; Mykyta, Mykhailo; Melnychuk, Volodymyr; Ужгородський національний університет; Uzhhorod National UniversityМета досліджень – аналіз впливу геодинаміки регіону на формування колекторів вуглеводнів у карбонатній нижньовізейсько-турнейській товщі, обґрунтування пасток вуглеводнів у межах Мачусько-Тищенківської ділянки південної прибортової зони Дніпровсько-Донецької западини, завдання пошукового буріння на нафту і газ і нових ефективних методів стимуляції припливів газу до свердловин. Методика. В роботі використано стратиграфічний, літологічний, тектонічний, палеотектонічний методи вивчення геології та нафтоносності, а також метод геологічних аналогій. Результати. Досліджено газоносні карбонатні породи ранньовізейсько-турнейського віку на Мачусько-Тищенківській ділянці. За результатами порівняння з іншими нафтогазоносними регіонами доведено, що вони є куполами карбонатних платформ (уолсортськими фаціями). В межах ділянки виділено три ешелони біогермних вапняків, показано етапи їхнього формування. Визначено залежність колекторських властивостей вапняків від їхніх біофаціальних типів. Показано роль тектонічної тріщинуватості у формуванні порід-колекторів. Зазвичай тектонічні тріщини зацементовані кальцитом внаслідок дії пластових вод. Висловлено припущення про формування мікротріщинуватості у щільних вапняках внаслідок плюмтектоніки. Воно полягає у вторгненні високоенергетичних флюїдів з глибин землі, природному флюїдорозриві порід і формуванні в них неантиклінальних вуглеводневих скупчень. Ймовірними місцями прориву флюїдів можуть бути зони глибинних розломів: Мачусько-Тищенківську ділянку перетинає Інгулецько-Криворізько-Крупецька шовна зона. Заповнення мікротріщин вуглеводнями запобігає їх цементуванню. Наведено приклади мікротріщинуватості в керні свердловин. Встановлено зменшений винос керна з мікротріщинуватих пластів. Для виділення у карбонатних товщах інтервалів з мікро-тріщинуватістю пропонується застосовувати інформацію про зменшення винесення керна, а також швидкості буріння порід. З метою стабілізації та збільшення припливів газу з карбонатних колекторів до свердловин запропоновано застосування скерованих багатоступеневих гідророзривів, а також кислотних гідророзривів, які забезпечать зв’язок свердловин з газонасиченими колекторами. Визначено ймовірні чинники негативного впливу на довкілля під час проведення гідророзривів. Наукова новизна. На значних глибинах крім тектонічної тріщинуватості можлива адіабатична мікротріщинуватість щільних літотипів порід, зумовлена природним флюїдоророзривом осадової товщі вуглеводневими газами. Це дає можливість відкриття вуглеводневих скупчень нового типу, які не пов’язані з антиклінальними пастками. Практична значущість. Рекомендовано геофізичні дослідження та розміщення шести свердловин з метою пошуків покладів вуглеводнів на Мачусько-Тищенківській ділянці. Рекомендовано застосовувати ефективні методи збільшення припливу газу до свердловин з низькопроникних карбонатних порід.Item Еволюція та становлення іноземного банківського капіталу в Україні(Видавництво Національного університету “Львівська політехніка”, 2005-03-01) Владичив, У. В.; Львівський національний університет ім. Івана ФранкаГоловну увагу приділено еволюції та розвитку іноземного банківського капіталу в Україні. Подано авторське визначення поняття банківський капітал, а також виявлено особливості становлення іноземного банківського капіталу на ринку України.Item Memes as markers of fakes and propaganda topics in media representations of the russian-ukrainian conflict(Видавництво Львівської політехніки, 2019-02-26) Павлюк, Людмила; Pavlyuk, Lyudmyla; Львівський національний університет імені Івана Франка; Ivan Franko National University of LvivДосліджено меми як експресивний риторичний ресурс у мас-медійних репрезентаціях російсько-української гібридної війни. Об’єктом розгляду є гасла й мікроцитати із дискурсу російської пропаганди, що слугують для легітимації зовнішньої агресії та окупаційної політики РФ. Віддзеркалені в українському контрдискурсі як інтертекстуальний матеріал, вони використовуються у функції критичних мішеней-референцій для деконструкції фейків та знешкодження маніпулятивних програм. Загалом мережі меметичних знаків підпорядковані завданням символічної ідентифікації сторін конфлікту та їхніх завдань. Тематичні групи мемів, виокремлені на основі фрейму – сценарію воєнного протистояння, відтворюють сенси головних “битв за значення” та ключових наративів російсько-української інформаційної війни. Меметичні маркери дають змогу проаналізувати такі основні стратегії російської пропаганди, як виправдання агресії через апеляцію до історичних міфів, фальсифікація сенсу конфлікту та програм захисту суверенітету України, приховування фактів про реальних виконавців агресії та походження озброєнь, поширення формул загрози та залякування потенційних партнерів. У контекстах контрдискурсу українських медіа фрагменти мовлення ідеологічного й воєнного супротивника не можуть бути подані інакше, аніж у супроводі фігуральних та фактологічних засобів заперечення й викриття. Викривальні стратегії українських авторів у стосунку до пропагандистських формул ґрунтуються на залученні фактичної інформації, зокрема особистих історій свідків подій, даних розслідувань, статистичного матеріалу та документів. Контрфрейми, тобто інтерпретативні межі української мас-медійної аналітики, працюють на те, щоб обґрунтовано заперечити первинний зміст пропагандистського “джерела”.Item Загрози та виклики енергетичній безпеці Вишеградської четвірки в контексті реалізації газопроводу “Північний Потік-2”: детермінанти для України(Видавництво Львівської політехніки, 2019-02-26) Івасечко, Ольга; Лапій, Богдана; Ivasechko, Olha; Lapiy, Bohdana; Національний університет “Львівська політехніка”; Lviv Polytechnic National UniversityПроаналізовано стан енергетичної безпеки держав – учасниць Вишеградської групи в контексті реалізації газогону “Північний потік-2”. Увагу акцентовано на позиціях держав Вишеградської четвірки щодо імплементації зазначеного газового проекту ініційованого з боку Російської Федерації. З’ясовано, що будівництво трубопроводу “Північний потік-2” несе загрозу енергетичній безпеці не лише Вишеградській групі держав, Україні, але й Європейському Союзу загалом. За умови введення в експлуатацію зазначеного проекту для України це означає не тільки втрату доходу від транзиту блакитного палива, але й геополітичного важеля впливу. Зроблено висновок про те, що “Північний потік-2” це не тільки бізнес-проект у системі координат; російські проекти газових потоків мають і додаткові виміри, зокрема, корупційний, а головно військовий, який абсолютно вписується в технологію полігібресії Росії – мультифронтальну, багатовимірну агресію гібридного типу, що її РФ здійснює проти України та Заходу, використовуючи, з-поміж іншого, невійськовий інструментарій.